(Žak Fresko) Pre mnogo godina pitao sam ljude
da li misle da ćemo ikad stići do Meseca.
Odgovarali su: "Ni za hiljadu godina."
Pitao sam ih da li su proučavali rakete ili putovanje u svemir? Nisu.
Kako ste to onda zaključili? Na osnovu zdravog razuma.
Da imamo zdrav razum, ne bi bilo ratova, siromaštva, gladi,
ni uništavanja okoline.
Ako možemo da pošaljemo čoveka na Mesec,
sigurno možemo da rešimo i ove probleme.
[Džef Hofman, penzionisani astronaut] Kad sam imao šest godina
sanjao sam da odletim u svemir.
U to vreme su jedini astronauti bili Fleš Gordon i Bak Rodžers.
Istrajao sam i postao profesionalni astronom.
Imao sam sreće da uđem u prvi tim koji je odleteo u svemir.
Dugo smo trenirali,
prolazili kroz najrazličitije simulatore,
ali kada sednete u raketu,
shvatite da to nije simulator.
Cela letelica je blago podrhtavala,
a onda se iz podnožja začula tutnjava.
Ceo šatl se malo nagnuo napred,
a kada se ponovo ispravio
iznenada su se upalili moćni motori
i buka i vibracije postale su neverovatne.
Sledeća dva minuta osećao sam samo ogromnu snagu
ispod sebe.
Držao sam se čvrsto i nadao se
da se neće raspasti.
Naravno da nije.
Gledali smo kroz prozor.
Plavo nebo brzo je zamenila tama svemira
i u daljini sam ugledao obalu Afrike.
Uvek ću pamtiti osećaj kad sam shvatio
da sam u svemiru.
Izlazak i zalazak sunca se iz orbite
vide 16 puta za 24 sata.
Let iznad Zemlje noću daje
najbolji uvid u ljudsku civilizaciju.
Danju vidite boje Zemlje,
reljef i kontinente.
Tokom dana vidite mnoge divne stvari.
Takođe možete da vidite kako je čovek uticao
na planetu, što ume da bude prilično zastrašujuće.
Jedanaest godina sam gledao
kako neprestano krče Amazoniju. [Brazil, 1986]
[Rondonija, 2010, posle 24 godine krčenja]
Noću se vidi paljenje strnjike
po celom svetu.
Vidite kako luke prekriva mulj
i kako se šumski pojas u Africi stalno podiže.
Svesni smo globalnog zagrevanja i toga šta radimo atmosferi.
U svemiru vam postane jasno
koliko je ona u stvari tanka.
Iz kosmičke perspektive mnogo je jasnije
koliku štetu ljudi nanose Zemlji.
To što je ovo očigledno i iz svemira
ne znači da možemo da ignorišemo problem.
Planeta reaguje na prisustvo ljudskog roda.
"Zemlja je vrlo mala pozornica
u ogromnoj kosmičkoj areni. [Karl Sagan, "Bleda plava tačka", 1994]
Setite se reka krvi,
koje su prolili svi generali i carevi
da bi u slavi i trijumfu
postali privremeni gospodari
delića tačke. [Zemlja sa 6 milijardi kilometara]
Setite se nebrojenih svireposti
koje su stanovnici jednog ugla ovog piksela
počinili nad stanovnicima drugog ćoška.
Kako su željni da se međusobno poubijaju
i kako je vatrena njihova mržnja.
Naši stavovi,
umišljena važnost koju sebi dajemo,
zabluda da imamo privilegovano mesto u univerzumu
ova tačka blede svetlosti dovodi u pitanje.
Naša planeta je usamljena čestica
u beskrajnoj tami svemira.
U tom ogromnom prostranstvu
teško da će neko doći
da nas spase
od nas samih."
Venus projekat predstavlja:
IZBOR JE NAŠ
Dokumentarni film Roksen Medouz i Džoela Holta Muzika: Ket Epl
PRVI DEO
(Narator) Po prvi put imamo sposobnost, tehnologiju
i znanje da napravimo globalno društvo izobilja za sve.
Ne možemo da nastavimo ovako
jer će posledice biti kobne.
Izveštaj Ujedinjenih nacija iz 2012. tvrdi
da će populacija porasti sa 7 na 9 milijardi do 2040.
Potreba za resursima će eksponencijalno rasti.
Predviđa se da će do 2030. potrebe za hranom porasti za 50%,
za energijom 45%
i za vodom 30%.
Trenutno iscrpljujemo prirodne resurse
duplo brže nego što mogu da se obnove.
Ako nastavimo ovim tempom, biće potrebne još tri Zemlje
da bi se obezbedili potrebni resursi.
Šta je šesto istrebljenje?
Da li se dešava sada? Šta je uzrok toga?
Ono što ljudska bića rade planeti
je da menjaju osnovne životne uslove
vrlo dramatično i veoma brzo.
(Narator)A ipak, od prirodnih katastrofa do ratova,
naši zastareli sistemi vrednosti održavaju ludilo
i prete nam na mnogo frontova.
Zar je najbolje što znamo da čistimo nered?
Da li su političari sposobni i kompetentni da upravljaju svetom?
(Gordon Braun) Dozvolite da objasnim.
Mir! Nastavite.
(Narator) Zar nismo sposobni da predvidimo
i planiramo budućnost?
Zar imamo urođene mane koje su nepromenljive?
(Novinar) Zašto ih ne bismo streljali?
(Narator) Često čujemo da je ljudska priroda nepromenljiva.
To je ljudska priroda!
I da su naše najveće mane urođene.
Mogu li kriminalci da se poprave? -Gluposti.
Rođeni su takvi i neće se promeniti.
FAKTORI KOJI ODREĐUJU PONAŠANJE
[Dr Henri Šlinger] Ne možemo da pričamo o ljudskoj prirodi
onako kako pričamo o nepromenljivim obrascima ponašanja kod drugih vrsta.
Kod ljudi učenje igra glavnu ulogu.
Ja ih zovem "životinje koje uče",
jer uče više od bilo koje druge vrste.
(Narator) A ipak, uzevši u obzir našu prošlost ispunjenu agresijom,
ratobornim sklonostima,
ljubomorom i mržnjom...
(Vojnik) Pucaj!
(Narator) ...imamo još mnogo da učimo.
Nemoguće je ne uzeti u obzir
uslove u kojima živimo.
Kultura ne zna za bolje.
Ne znaju šta oblikuje ljudsko ponašanje.
Zato izmisle sopstveni koncept
i projektuju svoje vrednosti na ljudsko ponašanje,
a onda kažu da je to ljudska priroda.
Tu greše.
Trenutno se u našoj kulturi dešava procvat tehnologije.
Mnogi veruju da će nas ona spasti.
Olakšala nam je život na razne načine.
Nađi parking mesto. -Mesto pronađeno.
Nekad je dobra, nekad ne toliko.
(Novinar) Bespilotne letelice naoružane raketama...
Svidelo bi ti se da budeš plaćen da špijuniraš komšije?
Tehnologija koju nemamo, a veoma nam je potrebna
ako hoćemo da se promenimo, je tehnologija ponašanja.
Nauka o ponašanju treba da se primeni kao fizika,
hemija ili biologija.
To je ono što nedostaje u našoj kulturi
i što je najteže promeniti
jer se protivi načinu na koji većina ljudi razmišlja o sebi.
(Narator) Ispitivanje ljudskog ponašanja onako kako
ispitujemo druge fizičke fenomene
pomaže nam da razumemo faktore koji utiču na oblikovanje
naših stavova i ponašanja.
Prirodnjaci podrazumevaju da su stvari kojima se bave
zakonite i uređene. Ako nisu, ne mogu da se istražuju.
Bihejvioristi veruju da je ponašanje čoveka
i drugih ogranizama zakonito i uređeno.
Ako ne verujete u to, znači da prihvatate
da je ljudsko ponašanje odvojeno od ostatka prirode.
Mi ne mislimo da je tako, već verujemo
da je ono deo prirode.
(Narator) Ljudsko ponašanje je zakonito kao i sve ostalo.
Suncokret se ne okreće prema suncu.
Sunce ga tera da se okreće
tako što mu povlači membrane.
Jedrilica ne plovi, pokreće je vetar.
Biljke ne mogu da rastu, njih pokreću
sunce, zemlja, temperatura - razne stvari.
Sve stvari pokreće nešto drugo.
Svi ljudi su pod uticajem drugih stvari.
Sećate se kako vam je majka govorila "šolja, sto, svetlost
tata, mama" dok niste počeli to da ponavljate.
Čak je i rasna mržnja naučena.
(Spiker) Ideali netolerancije i rasne superiornosti
prenose se na nove generacije.
Možete da budete vaspitani da mrzite
Afroamerikance, Jevreje, Šveđane ili bilo koje druge ljude.
Mrzim Filipince.
Mrzim Meksikance.
Sve ih mrzim!
Kad bi jevrejski dečak odrastao u nacističkoj kulturi,
postao bi dobar nacista.
OSNOVNI UZROK?
Mehaničke procese čini mnogo međusobno povezanih sistema.
Šta je to, sine? -Avion.
Da li leti pomoću propelera?
Propeler se neće okretati ako nema motor, zar ne?
Dakle, pokreće ga motor? -Ali, motoru je potrebno gorivo.
Znači da leti zahvaljujući gorivu.
Da, ali ako nemaš svećice
i kiseonik, ono neće sagorevati.
Znači, u pitanju su svećice i kiseonik?
Čini se da je tako, ali čak i ako sve to radi,
ako ne postoje krila i zakrilca
nikada se neće podići sa zemlje.
Onda krila i zakrilca omogućuju da leti?
U stvari, sve to zajedno. To je komplikovana mašina.
Potrebno je da sve te stvari rade zajedno kako bi avion poleteo.
Takve su i druge tehnologije, pa čak i ljudsko ponašanje.
Znači, sve te stvari čine da avion poleti. -Tako je, sine.
(Narator) Kao i mehanički sistemi, naše ponašanje
nema samo jedan uzrok.
Bog ljudima daje dobru ili lošu krv, i to je to.
(Narator) Na naše ponašanje utiču mnogi međusobno povezani činioci
s kojima se susrećemo.
Okruženje nikad nije isto za dvoje ljudi.
To je u suprotnosti sa izjavama ljudi koji kažu:
"Imam troje dece. Svi su odrasli
u istom okruženju, ali su potpuno različiti."
U ovom slučaju, isto okruženje se odnosi
na kuću u kojoj su živeli i roditelje.
Isto okruženje ne postoji.
Zamislite da imate dvoje dece i igrate se s mlađim,
dok vas starije posmatra na ivici suza.
Pitate ga šta mu je, a ono slegne ramenima.
Na taj način stvarate ljubomoru i zavist.
(Dr Šlinger) Iz naučne perspektive, sredina se sastoji
iz stalnih interakcija između vašeg ponašanja
i dešavanja u vama i izvan vas.
Dakle, okruženje je u stalnom kretanju.
Stavite i mlađe i starije dete na krilo
i oboma recite da ih volite.
Ne treba da se igrate samo s jednim detetom, ni da imate mezimce.
Ako kažete: "Ti možeš u bioskiop,
a ti ne možeš jer nisi uradio domaći",
ako prvo dete padne niz stepenice, drugo će se tome smejati.
Ono nije loše, ali se oseća zapostavljeno.
(Narator) Čak se i naše shvatanje estetike i lepote
najčeće smatra unutrašnjim kvalitetom,
ali detaljnije proučavanje pokazuje da se ovi pojmovi
veoma razlikuju od mesta do mesta i kroz istoriju.
Predstave o estetici i lepoti su najvećim delom naučene.
Uporedite šta ljudi u pojedinim kulturama
smatraju privlačnim i lepim,
i otkrićete da se to veoma razlikuje od kulture do kulture,
a ponekad čak i u okviru iste kulture.
Ima ljudi koji nose metalno prstenje oko vrata
i tako ga istežu.
Kad bi ga skinuli, glava bi im pala,
ali oni to smatraju lepim.
Na nekim ostrvima na kojima sam bio,
smatraju da su devojke lepe ako imaju veliku zadnjicu,
a ostale su nikakve.
(Spiker) Često ih zatvaraju u kaveze
dok ne dobiju 120 kilograma,
što je jedva dovoljno da postanu podobne za udaju.
Neke teorije tvrde da genetika određuje
šta smatramo lepim,
ali mislim da je tačnije objašnjenje
da je to šta neko smatra lepim uslovljeno
pre svega njegovom sredinom i kulturom u kojoj je odrastao.
Kad bi svi imali dugačak nos, operisali bi ga.
Lepota ne postoji,
sve je to projekcija.
Ako se oženite najlepšom devojkom na svetu,
ali se posle ispostavi da je davež,
postaće vam ružna.
(Narator) Neki istraživači tvrde da geni,
a ne vaspitanje, određuju da li će neko postati kriminalac
ili ubica.
Pitajte ljude šta određuje da li će neko postati
doktor, advokat ili nešto drugo.
Većina se slaže da to ima veze s vaspitanjem
i uticajem roditelja, učitelja i drugih.
Geni ne određuju da li ćete postati advokat ili doktor.
(Narator) Geni nam ne daju sistem vrednosti
niti određuju način na koji funkcionišemo.
Geni ne oblikuju naše ponašanje,
oni su oblikovani našom evolucijom,
a naše ponašanje je uslovljeno
sredinom kojoj smo izloženi.
(Narator) Ponašanje ne nastaje u vakuumu,
ono u najvećoj meri zavisi od sredinskih uticaja.
Hteo sam da znam da li je stav muškaraca prema ženama
urođen ili naučen,
pa sam pre mnogo godina otišao na jedno ostrvo.
Zanimljivo je da njegovi stanovnici ne nose odeću,
ali da nikad nisam video da muškarac bulji u neku ženu.
Deca su gola od rođenja,
i dečaci i devojčice,
i tamo nema voajera.
Nema slika golih žena na zidovima njihovih koliba
zato što je tamo normalno biti go.
Oni devojci kažu: "Ti meni sviđati"
i miluju je od glave do pete.
Ne navale samo na grudi.
Muškarci u ovoj zemlji navaljuju na ženske grudi
zato što su tako naučeni.
PREBACIVANJE KRIVICE
Čija je to greška? -Nije greška demokrata.
Nisi ti kriv.
Krivi su mediji i republikanci,
a i osiguravajuće društvo.
Obama je za sve kriv!
Tradicionalno shvatanje je
da je pojedinac odgovoran i autonoman,
pa se on nagrađuje za svoje ponašanje
ili se zbog njega osuđuje.
To što krivimo ljude za njihovo ponašanje
je jedna od najštetnijih stvari
u našoj navodno naprednoj kulturi.
Ponašanje je uslovljeno kulturom u kojoj ljudi rastu.
To se zasniva na pretpostavci
da smo slobodni da biramo kako se ponašamo.
Naučna perspektiva je potpuno suprotna.
Ona je deterministička, što znači da se
naše ponašanje odvija po zakonima i da ima uzrok.
Nema serijskog ubice koga okruženje
nije napravilo takvim.
Svaki gangster u Njujorku
je postao takav jer se povezivao s takvim ljudima.
(Narator) Naši društveni i pravni sistemi krive i kažnjavaju pojedinca.
Međutim, pokušaji modifikovanja ponašanja kaznenim sredstvima
zanemaruju poreklo i okruženje osobe
koji oblikuju njegovo ponašanje.
(TV spiker) Od iskusnih zatvorenika,
do opasnih uličnih bandi,
to je opasan miks i za osoblje i za zatvorenike.
(Narator) Istraživanja pokazuju da učenje
menja fizičku i hemijsku strukturu mozga.
Očigledno je da mnogi faktori utiču na to,
ali geni igraju mnogo manju ulogu u odnosu
na sredinu u načinu na koji učimo.
Nijedna kineska beba ne govori kineski kad se rodi.
Deca idu u školu da bi naučila jezik.
Nijedna francuska beba ne govori francuski kad se rodi.
Iako ga roditelji govore,
dete mora da ga nauči.
Naš cerebralni korteks je vrlo prilagodljiv,
a naše ponašanje je savitljivo.
Mi smo najprilagodljivija stvorenja na planeti.
Ako pogledate istoriju čovečanstva
videćete da smo naučili da se prilagodimo
svakom okruženju.
Jedina razlika između propovednika i lopova
je okruženje u kom su rasli.
(Narator) Zaključke koje donosimo, donosimo
na osnovu spoljašnjih uticaja.
Ne menjamo mi svoje mišljenje,
već ga menjaju događaji oko nas.
Čuo si za braću Rajt?
Nisam.
Hoće da naprave leteću mašinu.
Nikad neće uspeti u tome.
Da je Bog hteo da lete, dao bi ima krila.
(smeh)
(Narator) Događaji menjanju naše razmišljanje.
Promenio sam mišljenje!
Da, i ja.
Ako ste rođeni sa efikasnijim mozgom,
bržim od prosečnog,
brže ćete postati fašista
ako odrastate u fašističkom okruženju.
Dobar mozak ne zna šta je važno,
on ne poseduje mehanizme diskriminacije,
to određuju eksperimentalni dokazi.
Ako okruženje koje određuje naše vrednosti ostane nepromenjeno,
uprkos predlozima pesnika, sveštenika i političara,
ponašanja i vrednosti će ostati iste.
Ako kažete ljudima da ne smeju da pecaju na nekom mestu,
a ne obezbedite im hranu
i sredstva za život, oni će prekršiti taj zakon.
Zakoni moraju da se poklapaju sa prirodom fizičkog sveta.
Kriminal nećete eliminisati zakonima,
već promenom okruženja.
(Novinar) Lovokradce sve češće dolaze helikopterom,
naoružani moćnim sredstvima za smirenje i motornim testerama.
Rog nosoroga je danas vredniji od zlata.
Ako su ljudi nezaposleni,
učiniće sve što moraju da prehrane porodicu.
Ako napravite zakon i zabranite krađu hrane,
ljudi će je ipak krasti ako tako zadovoljavaju potrebe porodice.
Svaki zakon koji čovek donese,
a ne odgovara stvarnosti, biće prekršen.
(Narator) Viši ideali kojima ljudi teže ne mogu
da se realizuju tamo gde postoje siromaštvo i rat.
[Endru Bačević - Bostonski univerzitet] Ako želite da bombardujete nekoga
malo se raspravlja o tome koliko to košta.
Ali kada diskutujemo da li možemo
da pomognemo ljudima koji pate,
odjednom postajemo veoma svesni troškova.
(Narator) Nijedna kultura ne procenjuje ljudsko ponašanje na ovaj način.
Da to rade, zapitali bi se šta izaziva pohlepu,
netrpeljivost, nejednakost i rat.
Uče vas vrednostima koje njima daju moć.
(Narator) Nažalost, sva dosadašnja društva
indoktrinirala su ljude vrednostima koje pomažu moćnima da ostanu na vlasti.
DRUGI DEO
Ako bismo snimili film o savremenoj kulturi
i prikazali ga u budućnosti, bio bi to horor film.
(Narator) Hajde da utvrdimo ključne faktore
koji upravljaju životima ljudi i naroda.
Novac
i vrednosti, ponašanja i posledice
koje on stvara.
Šta je najvažnije? -Berza je nameštena!
Ne znam da li sam kreditno sposobna. -Ne znaš?
To je važno, zar ne želiš da kupiš kuću?
(Motivacioni govornik) Da li ste motivisani profesionalac
koji ne staje dok ne dobije šta želi?
(TV spiker) Svi su proglašeni krivim za preko deset slučajeva prevare.
Profit i takmičenje,
to su osnove kapitalističkog sistema.
Koliko imaš u džepu? -Šta voziš? -Šta želiš da kupiš?
(Reporter) Firme koje rade za vojsku ostvaruju rekordne profite.
Vojno-industrijski kompleks
postaje neverovatno moćan.
Ako ste deo vojno-industrijskog kompleksa,
odgovara vam da bude što više ratova.
Da li su dronovi korisni ili ne?
Nijedan civil neće biti ubijen ni povređen.
[Eksplozija]
(Spiker) Većina stradalih
nisu bili važne mete.
(Glas) Moć novca je sveprisutna...
ZASTARELI SISTEM
...i treba ga ozbiljno razmotriti.
"Rani oblici života nisu mogli
da ispuze iz prvobitnog mulja
a da ne ponesu deo sa sobom." ~ Žak Fresko
(Narator) Ostatak iz prošlih vremena,
novac je danas uglavnom sredstvo korupcije,
siromaštva i kontrole u rukama manjine.
[Ebi Martin, novinar] Novac je korumpirao sve.
Sve savremene institucije su korumpirane.
Fascinira me to što smo
postali robovi nečega što smo sami stvorili.
Ne fizički, nego psihički robovi
naše sopstvene kreacije.
Zastareo je, prevazišli smo to što se njime može postići.
"Dobro je što ljudi ne razumeju
naš bankarski i monetarni sistem, jer da ga razumeju,
pre jutra bi izbila revolucija."
~ Henri Ford, Ford automobili
(Narator) U očajničkom pokušaju da prežive, mnogi rade više poslova.
Kradu, lažu i proneveravaju.
Prosečan čovek je izložen velikom stresu.
Kako da plati kiriju, zadrži posao ili otplati kuću.
Na širem planu, profit kao motiv
nemilosrdno ostavlja pustoš za sobom.
Bolest, zagađenje i rat se prihvataju kao normalne pojave.
To je ratna ekonomija
koja je neprestano na snazi.
Postoje moćni ljudi unutar vakuuma vlasti
u čijem je interesu da se konflikti nastavljaju.
(Narator) Od toga korist ima samo nekolicina na vrhu
koja živi parazitski manipulišući novcem i kontrolišući ga.
[Dilan Retigen, pisac] Savremeni bankarski sistem efikasno porobljava pojedince,
studente i institucije
i crpi njihove resurse.
[Karen Hads, ekonomista i advokat] Postoje privatne centralne banke
koje svima naplaćuju kamatu,
što pojedincima omogućava da se bogate ne radeći ništa.
Ko to radi? Grupa bankara
iz sistema Saveznih rezervi, koji je privatan.
FED je privatna banka privatnih akcionara.
Ne dozvoli da te reč "savezna" prevari.
[Erin Ejd, novinar] Oni služe isključivo
interesima vlade.
1913. godine, kada je Vudro Vilson
odobrio Zakon o saveznim rezervama,
većina kongresmena je otišla kući.
(Narator) Tim zakonom predao je centralni bankarski sistem
Sjedinjenih Država odboru Saveznih rezervi,
načinivši ih jedinom grupom koja može da izdaje menice
i američke dolare.
Predsednik Vilson je zažalio zbog te odluke
i priznao da je prodao svoju zemlju.
"Veliku industrijsku naciju kontroliše kreditni sistem.
Taj sistem je koncetrisan.
Razvoj nacije i sve naše aktivnosti
su u rukama nekolicine.
Postali smo jedna od najgore vođenih vlada
civilizovanog sveta, koju skoro u potpunosti
kontroliše i drži u šaci
mala grupa dominantnih ljudi."
~ Predsednik Vudro Vilson, 1916
U našem sistemu novac nema pokriće,
to su samo brojke u kompjuterima.
Novac se danas proizvodi.
Novac nema nikakvo pokriće.
Jedino pokriće je poverenje ljudi
u vladu. To se zove veresija.
(Narator) Kad vlada troši više nego što ima
i treba joj novac, ona ne može da ga odštampa,
već ga pozajmljuje od Saveznih rezervi u zamenu za američke obveznice
koje FED-u obezbeđuju interes.
Kada korporacijama treba novac i oni idu u banku.
Sistem je lažiran. Kad banka kupi obveznicu od 100 dolara,
na osnovu nje može da pozajmi 10 puta više - 1000 dolara.
Stvorili su novac ni iz čega.
Taj novac nema nikakvo pokriće.
Banka dobija i kamatu za svaku pozajmicu.
Novac nastaje na osnovu potpisa,
obećanja dužnika da će ga vratiti.
I što je najgore, ljudi često zbog kamate
vrate nekoliko puta više nego što su pozajmili.
To je proces kojim pojedinci,
firme i vlade stiču novac.
Fini naziv za to je "frakciono pozajmljivanje rezervi"
i globalno se koristi u većini bankarskih sistema
da se ljudi i narodi drže u večnom dužništvu.
Ako štampate novac bez pokrića, u jednom trenutku
ljudi gube poverenje u valutu i upravo to se i dogodilo.
Bankarski sistem trenutno posluje s proizvodnim rizikom
stvarajući dužnike od pojedinaca i naroda.
Postoji rizik da ti ljudi neće vratiti dug,
ali se odgovornost za taj rizik usmerava
na poreske obveznike i američku valutu.
Nalazimo se u situaciji
u kojoj će se sve svetske valute srušiti.
Ne zna se kada, ali Savezne rezerve
štampaju dolare kao da sutra ne postoji.
To je kriminalno preduzeće
zasnovano na manipulaciji ljudskom pažnjom, resursima
i vremenu da bi se iz njih izvukla vrednost.
Tako kradu novac od nas.
Kradu rezultate našeg truda i rada.
To je postalo rak-rana našeg društva.
Svi ti bankari su deo sistema
koji se zove Banka međunarodnih poravnanja.
Ni većina biznismena i bankara ne razume
ulogu te banke.
Oni poseduju 40% od 43.000
kompanija kojima se trguje na tržištu kapitala.
Banka sama radi. Odbor čini petnaest guvernera
centralnih banaka iz celog sveta.
Oni uzimaju 60% godišnje zarade.
Kupili su sve medije i pomoću njih obmanjuju ljude.
Mediji služe samo da zastupaju korporativne interese
gospodara novca koji kontrolišu politiku.
Oko sto dvadeset odbora direktora sedi
u pet gigantskih medijskih korporacija.
Svi su i u drugim odborima, od Monsanta,
preko oružja, pa do hrane.
Kad se ti interesi udruže
mnogo je teže razumeti
čije interese zastupaju vodeći mediji.
(Voditelj) Pošteno, izbalansirano.
(Dilan Ratigan) Ako hoćete da shvatite moć, morate da razumete
ko nominuje kandidate,
a ne ko za njih glasa.
Naš sistem nije demokratija.
Procenat stanovništva koji učestvuje
u procesu nominacija manji je od 5%.
Realno, 1% populacije ima udela u tome.
Da ja kontrolišem proces izbora
onoga što ljudi jedu,
i da uvek predlažem čizburgere i pohovanu piletinu,
a vama kažem da je demokratija to što možete
da jedete bilo šta od ta dva,
da li bi to bila demokratija? Prodajem vam to kao demokratiju
jer ne odlučujem šta jedete.
Na velikim i medijski dobro pokrivenim izborima
birate između pohovane piletine i čizburgera
i okupljate se u plemenske grupe koje su
ili protiv pohovane piletine, a podržavaju čizburgere,
ili tvrde da čizburgeri vode ka kraju sveta,
a da će nas pohovana piletina spasti.
(Narator) Oni koji to mogu da priušte
unajmljuju lobiste koji kupuju političare
koji onda rade u njihovom interesu.
[Profesor Džejms Turber] Lobista je u Americi
neko ko zastupa nekog drugog i za to je plaćen.
(Narator) Zakone tako najčešće pišu
korporacije da bi od toga imale koristi.
(Novinar) Profesor Gerber koji istražuje procvat lobiranja
procenjuje da ta industrija donosi više od 9 milijardi dolara godišnje,
što premašuju jedino turizam i vlada.
Ništa se ne menja
jer banke imaju ogroman broj lobista u Vašingtonu.
(Narator) Njihov jedini posao je da kupuju pristup.
Nisu tu da unapređuju demokratski proces.
Porodice i radnici nemaju takve zastupnike,
moć i uticaj da bi zadovoljili svoje potrebe.
Postoji jedan lobista Citibanka,
koji je doslovno prepravio jedan amandman
u Dod-Frenkov zakon. Nije ga pisao političar,
niti neki njegov pomoćnik.
Napisao ga je lobista Citibanka!
Stvorili su sistem kako bi ojačali i finansirali sebe
s posebnim pogodnostima.
Sve čega smo se 2007.
i 2008. toliko plašili
za vreme trajanja krize,
i dalje postoji.
Da, kapitalni zahtevi su veći za banke
da ne bi bile previše moćne, ali nisu toliko visoki.
Ako nemamo medije iz kojih možemo da saznamo
ko zaista piše i sprovodi zakone,
čemu i kome oni služe,
živimo u iluziji.
[Pol Rajt, pisac] U ovoj zemlji zakone obično pišu
bogati i uticajni koji po definiciji
kontrolišu zakonodavnu vlast
i imaju najveću moć u zemlji.
To je zastrašujuće zato što
možete da platite da se uvedu zakoni
koji služe vama i vašoj korporaciji.
Korporacije imaju potpuni imunitet
da neometano posluju i zagađuju čitavu planetu.
Ogromno rasipanje otrovnog ugljenog pepela
ponovo pokreće pitanje bezbednosti vode
i to kako vlada kontroliše industriju.
Niko ne preuzima odgovornost, sem što povremeno
neko plati kaznu. Koriste robove
da bi eksploatisali resurse Zemlje.
(Novinar) Do ogromnog požara je došlo
kad su se cisterne s naftom sudarile...
(Narator) Ministar saobraćaja Entoni Foks kaže
da ovi vozovi nisu podesni za takve stvari,
ali taj savet nikoga ne obavezuje.
I tako će se blago kažnjavanje industrija koje zagađuju okolinu
i krše pravila nastaviti sve dok to donosi profit.
Dž. P. Morgan godišnje troši 13 milijardi na kazne.
Najgore od svega je što su
za to odvojili 19 milijardi!
(Novinar) Dž. P. Morgan godišnje troši 410 miliona dolara na parnice
s državom, ali ne priznaje da radi išta loše.
Goldman Saks se nagodio da plati 550 miliona dolara,
ali ne priznaje krivicu.
UBS se složio da plati 50 miliona dolara
pod uslovom da ne mora da prizna krivicu.
Ljudii čine one zločine koje im
omogućava njihova pozicija u društvu.
Bertolt Breht je pitao: "Šta je veći zločin:
opljačkati banku ili je posedovati?"
Na osnovu svega što smo videli, od skandala sa štednjom i kreditima,
do kraha Volstrira, možemo da zaključimo da vlasnici banaka
često pljačkaju ustanove koje ih zapošljavaju
i čine razne prekršaje
zbog kojih im se retko sudi.
(Narator) Da bi učvrstile položaj, kompanije često angažuju političare
i tako stvaraju direktne veze i unapređuju odnose
između politike i biznisa.
Erik Kantor s Volstrita je potpredsednik
i izvršni direktor investicione banke u kojoj je
za dve godine zaradio preko 3 miliona dolara.
To su Vašington-Volstrit vrata koja se okreću
i iza njih nas varaju.
(Spiker) 50% senatora je između 1998. i 2004.
prešlo u lobiste i ti brojevi
stalno rastu. Prosečno povećanje plate
onih koji su praćeni iznosilo je 1452%!
Kroz čitavu istoriju nije se mnogo krilo
da vlade najvećim delom zastupaju interese bogatih.
Ima idealista koji ulaze u igru
da bi menjali svet, ali ako su dobri u svom poslu,
ne menjaju svet, već zastupaju interese
finansijera da bi napredovali u politici.
Kažu: "Pišite svom kongresmenu."
Ko je dođavola taj magarac?
Da dobro poznaje tehnologiju i nauku,
ne biste mu pisali.
Većina vas je letela avionom.
Pilotu ne morate da pišete: "Nakrivio si se!
Ispravi avion, majku mu!"
On zna svoj posao, tako ga je i dobio.
Ljudi u Vašingtonu su uglavnom advokati i biznismeni
koji ne znaju da rešavaju probleme.
Amerikanaca ima oko 317 miliona.
2012. godine, 80% novca Komiteta za političke akcije
obezbedilo je 196 pojedinaca.
Ako je suština profit, onda se prvo zadovoljavaju
ti interesi, a sve ostalo je manje važno.
To je tužna istina.
(Narator) U monetarnom sistemu na potrošače se gleda
samo kao na deo tržišta i potencijalnu zaradu,
pa mu se nude markirane stvari, automobili
i druge stvari za povećavanje samopoštovanja.
Ljudi su postali samo još jedan bilbord.
Vrednost je jedino sve veći i veći profit.
Životinjama daju razne aditive da bi brže rasle.
Ako ubrzate deobu ćelija kod pilića, pre ćete ih prodati.
Da li to utiče na ljudsko telo?
Oni ne binu o tome, već o prodaji pilića.
Ne postoji sistem vrednosti
koji je koristan za čovečanstvo,
jer je sve zasnovano na potrošnji i profitu.
(Narator) Bogatstvo ide bogatima brže nego ikad u istoriji.
Ljudi govore o činjenici da 1% najbogatijih
poseduje znatno više od ostalih.
Uzmimo čitavu svetsku populaciju
i svedimo je na 100 reprezentativnih pojedinaca.
Najsiromašniji levo, najbogatiji desno.
Da vidimo kako je čitavo svetsko bogatstvo raspoređeno.
Velika većina praktično nema ništa, dok 1% najbogatijih
poseduje 43% svetskog bogatstva.
Najsiromašnijih 80%, što je 8 od 10 ljudi,
deli samo 6%.
Trista najbogatijih ljudi na Zemlji
ima isto onoliko koliko i najsiromašnije tri milijarde.
Broj ljudi koji staje u avion srednje veličine
poseduje veće bogatsvo nego stanovništvo Indije, Kine,
Sjedinjenih Država i Brazila zajedno.
Uspeh industrijalizovanog sveta zavisi od neuspeha
i nerazvijenosti zemalja u razvoju.
One su paralizovane jer duguju
velikim silama. Ne bismo napredovali
da ljudi u tim zemljama ne rade za nas,
da nisu naši robovi.
Takva dinamika moći se nikad neće promeniti
jer zavisi od ovakvog stanja.
(Reporter) Prljav i opasan posao obavljaju deca.
Tinejdžeri najčešće rade u jamama
čije zidove podupiru samo grane.
Taj rizik je stvaran.
Bogate vlade tvrde da pomažu siromašnim zemljama da se razviju,
ali ko tu kome u stvari pomaže?
Svake godine siromašne zemlje daju oko 600 milijardi
na ime otplate dugova bogatim zemljama
za kredite koje su već više puta isplatili.
Tu je onda i novac koji siromašne zemlje gube zbog pravila trgovine
koje nameću bogate zemlje.
To je zajedno više od 2 biliona dolara godišnje.
(Narator) Novac postoji vekovima
i uvek je bio korišćen za kontrolu ponašanja
ograničavanjem kupovne moći većine ljudi.
Jedan od primera je krivično-pravni sistem.
Mnogi ljudi gledaju na naš krivično-pravni sistem
kao na rasističku zaveru zbog činjenice
da su brojevi toliko neproropcionalni
i da u našim zatvorima ima najviše crnaca.
40-50% ljudi
u našem krivično-pravnom sistemu su crnci,
a oni čine 5% populacije.
Ljudi mogu da raspravljaju o uzrocima toga
i da krive institucionalni rasizam ili policiju,
ali su u stvari u pitanju klasne razlike.
Rasne manjine su zastupljenije u zatvorima
zato što su mnogo siromašnije od ostalih.
Čini se da pravosudni sistem ima dvostruke standarde.
Bogataši imaju vešte advokate
koji manipulišu sistemom za njih,
dok većina ne dobija takvu pravdu.
Činjenica je da se ni bogati crnci
ne zatvaraju u velikom broju.
Oni dobijaju isti tretman
kao i bogati belci i zato ne idu u zatvor.
Sredina oblikuje vrednosti. Ne treba raditi s pojedincima.
Ne treba raditi sa osobama koje imaju emotivne probleme.
Ljudi ih imaju jer zarađuju minimalnu platu.
Psiholozi pokušavaju da prilagode ljude sistemu,
mora da su glupi.
(Narator) Ponavljanje istih prestupa je često,
pa mnogi tvrde da zatvori ne funkcionišu.
Međutim, zatvori su vrlo uspešno sredstvo
društvene kontrole kojom se štite
ustanovljeni politički i ekonomski sistemi.
Ako angažuješ ljude koji znaju samo da zatvaraju
druge i daš im da reše socijalne probleme,
nećeš dobiti dobro rešenje.
Ali, mislim da su oni veoma dobri u zatvaranju ljudi
i da je zbog toga masovno zatvaranje bilo
ogroman uspeh za vladajuću klasu u ovoj zemlji.
(Narator) Prema podacima Svetske zdravstvene organizacije,
što je veća ekonomska nejednakost u društvu,
i stope nasilja su veće, od ubistava do rata.
U SAD-u ima mnogo više ubistava nego u drugim razvijenim zemljama.
SAD je prva u mnogim stvarima,
naročito u tome koliko ljudi
šaljemo u zatvor.
U SAD-u živi oko 5% svetskog stanovništva,
ali i 25% svetskih zatvorenika.
U Kini živi četiri puta više ljudi
i upola manje zatvorenika.
SAD ima više zatvorenika od Sovjetskog Saveza
u vreme velikih čistki
tridesetih godina i zloglasnog gulaga.
POSLEDICE SIROMAŠTVA
(Narator) Siromaštvo je začarani krug iz kog se teško izlazi.
Istraživanja pokazuju da oskudica smanjuje mentalni kapacitet
i kognitivni učinak.
Kod dece utiče na razvoj mozga i pamćenje.
Siromaštvo češće izaziva mentalne bolesti
nego izloženost ratu.
(Narator) Društveno-ekonomsko isključivanje
sprečava ljude da kupuju zdravu hranu
jer je prerađena hrana sa visokim sadržajem šećera i natrijuma
mnogo jeftinija od sveže hrane.
ZATVARANJE PRODAVNICA
Poslednjih godina dešava se nešto zabrinjavajuće.
Ne investiraju više u prodavnice
i izmeštaju ih iz zajednica s nižim prihodima
da bi poboljšali poslovanje.
ZDRAVSTVENI PROBLEMI
(Narator) Stres zbog siromaštva je povezan sa zdravstvenim problemima
kao što su visoki krvni pritisak i holesterol,
ekstremna gojaznosti i dijabetes.
Statistički, siromašni više puše.
Sem toga, često su primorani da žive
tamo gde je vazduh niskog kvaliteta..
Ovo nije problem samo siromašnih.
Svi društveno-ekonomske strukure trpe kad su
vazduh, hrana i voda zagađeni zbog sagorevanja fosilnih goriva
i radijacije izazvane nuklearnim katastrofama.
(Reporter) Zbog nuklearne katastrofe u Fukušimi
celo područje je radioaktivna pustoš,
a ljudi ne znaju da li će se ikad vratiti kući.
SMRT IZAZVANA ZAGAĐENJEM
[Mark Džejkobson, inženjer] Zbog trenutne energetske infrastrukture, 2.5-4 miliona
svetske populacije godišnje umre od bolesti respiratornih organa,
kardiovaskularnih oboljenja i astme.
U centru Pekinga nivo zagađenja
ponovo dostiže zabrinjavajuće razmere.
Očitavanja su 25 puta veća od propisa Svetske zdravstvene organizacije.
Od toga 50 do 100 hiljada u Sjedinjenim Državama,
a 16.000 samo u Kaliforniji.
"Dozvolili smo sebi da poverujemo
u dve lepo upakovane ekonomske laži:
da ništa nema vrednost ako je nema na tržištu
i da se upravljanje ekonomijom može bezbedno
prepustiti velikim korporacijama." ~ Vendel Beri
Naš ekonomski sistem uništava planetu
jer je zasnovan na neodrživom modelu.
Upravo vidimo dokaze za to.
Trenutni energetski sistem, koji se dugo koristi,
rezultira akumulacijom otrovnih gasova
i čestica koje prouzrokuju zagrevanje zemljine klime.
Ovo se dešava brže nego ikad
od zadnjeg ledenog doba.
KOJA JE PRAVA CENA?
Kad bismo uračunali troškove rata,
zagađenja i remećenja životne sredine,
litar goriva bi koštao oko pet dolara.
Poreski obveznici u SAD-u subvencionišu gorivo
smanjenjem troškove zagađenja, čišćenja onoga što je prosuto
i globalne predatorske vojske,
da bi sačuvali te resurse
za privatne kompanije
koji onda litar goriva prodaju za dolar
i tako održavaju sistem.
UTICAJ NA PLANETU
Nivo ugljen-dioksida je visok.
On u dodiru s vodom postaje ugljena kiselina
što dovodi do kiselosti okeana,
koja uništava koralne grebene.
Moramo da shvatimo da planeta ima izvesnu sposobnost
regeneracije i da nema sumnje da su
se dešavala masovna istrebljenja širom sveta.
Fosilni ostaci su dokaz za to, ali i da se Zemlja oporavila.
Međutim, ona ima ograničene kapacitete.
Sem toga, broj požara je sve veći,
a oni takođe zagađuju vazduh i podižu temperaturu.
Voleo bih da mislim da ćemo jednom nastaniti i mnoge druge planete,
ali za sad moramo da brinemo o ovoj jednoj.
PODIZANJE NIVOA MORA
Globalno zagrevanje utiče na mnoge stvari.
Podizanje nivoa mora je ozbiljan problem.
U ledu je trenutno uskladišteno 65-70 metara vode,
uglavnom na Antarktiku, ali i na Grenlandu,
Arktiku i drugim mestima.
Kad bi se sav taj led otopio,
nivo mora bi se podigao za 65-70 metara
i potopio bi 7% svetskog kopna
i to baš obale na kojima živi većina ljudi.
To bi bila katastrofa.
Skoro je sigurno da je regenerativna moć Zemlje
ograničena. Ako budemo gurali preko granice,
ko može da tvrdi da na Zemlji neće nastati
isti uslovi kao na Veneri?
RAZARAJUĆE OLUJE
Svedoci smo i sve žešćih oluja i uragana i velikih
klimatskih promena povezanih s globalnim zagrevanjem.
Veliki broj problema je povezan s tim i svi su povezani
s gasovima koji nastaju sagorevanjem uglja, nafte i naftnih prerađevina,
a to se dešava još od industrijske revolucije
koja počinje polovinom osamnaestog veka.
Naš sistem je ograničen, baš kao i onaj u kosmičkom brodu.
Naravno, mnogo su nam jasnija ograničenja u letelici
nego na planeti, jer je to mnogo složeniji sistem
od onoga koji kontroliše klimu u svemirskom brodu,
ali je ograničen, Zemlja je ograničena,
a održava život milijardama godina.
Nadamo se da će tako i nastaviti,
ali ne smemo da guramo preko granice iza koje nema oporavka.
"Da li je Zemlja ludnica univerzuma?" ~ Albert Ajnštajn
(Narator) Verovatno je da će nas rat uništiti
nezavisno od životne sredine.
(Glas sa zvučnika) Poruka koju šaljemo Americi:
Posle svakog napada sve više je onih koji vas mrze!
Ovi napadi stvaraju armiju pilota samoubica.
(Narator) Brutalna takmičarska ponašanja nisu deo ljudske prirode,
već jednostavno rezultat oskudice, koja od nas pravi suparnike
u borbi da postignemo ono što nam treba da preživimo.
Oskudica je normalna pojava u prirodi,
ali je industrije i vlade namerno stvaraju zbog profita
i nacionalnih interesa.
Sve dok su nacije uronjene u oskudicu,
postojaće sukobi među ljudima.
Kriminal, ubistva,
druge vrste nasilja
i sveopšti rat
koji je vrhunac ljudske gluposti.
Sravnite ih sa zemljom!
Ovo moramo da prevaziđemo ako hoćemo da preživimo.
Bombardujte ih! -To je najbolje sredstvo za regrutovanje Al Kaide
i garancija da će se ciklus nasilja nastaviti.
(Narator) Imamo tehnologiju da obezbedimo dovoljno za sve,
ali moramo prvo da promenimo pristup.
U suprotnom, začarani krug uspona,
padova i ratova će se nastaviti.
Mir u naše vreme? Ne zasmejavajte me.
"Ako ne okončamo ratove, oni će nas uništiti." ~ H. G. Vells, 1936
Niko, a pogotovo Sjedinjene Države,
ne ide u rat da oslobađa i širi demokratiju.
Jedini praktičan motiv da se ratuje
je sticanje resursa.
U slučaju SAD-a, to su obično energetski resursi,
ili pak podržavaju političke saveznike
da zadrže pristup energetskim resursima.
(Narator) Smedli Batler, general major američkih marinaca,
koji je u to vreme imao najviše odlikovanja u mornarici,
dobro je to formulisao:
"Proveo sam 33 godine i četiri meseca u aktivnoj vojnoj službi
i tokom tog perioda najveći deo vremena proveo sam
kao telohranitelj velikih biznismena
sa Volstrita i bankara.
Ukratko, bio sam reketaš,
kapitalistički gangster.
Pomogao sam da se Meksiko oslobodi zbog naftnih interesa Amerike.
Pomogao sam da Haiti i Kuba postanu pristojna mesta
da bi National City banka mogla da skuplja prihode.
Pomogao sam u silovanju centralnoameričkih republika
zbog dobrobiti Volstrita.
Pomogao sam da se Nikaragva očisti
za međunarodnu banku braće Braun.
Doveo sam struju u Dominikansku Republiku zbog američkog interesa u prodaji šećera.
Pomogao sam da se Honduras sredi za američke firme koje uzgajaju voće.
U Kini sam pomogao da Standard oil neometano preuzme tržište.
Mogao sam i Al Kaponeu da dam neki savet.
On je uspeo da reketira samo tri okruga,
a ja sam to radio na tri kontinenta.
Rat je reketiranje, uvek je i bio.
Nekolicina profitira, a većina plaća. Ali, postoji način da se on zaustavi.
Ne može se okončati konferencijama o razoružanju,
može se uništiti samo ako prestane da donosi profit."
Savremeni univerziteti imaju bolju opremu nego ikad.
Najbolje mikroskope i naučnu opremu, pa i bombe postaju sve gore.
Ratovi su sve gori. Ubijanja su sve gora.
Ne treba ubijati ljude i bombardovati gradove.
Nešto ozbiljno nije u redu sa našom kulturom.
Ne možemo da preživimo u ovom sistemu
i vreme je da opet otkrijemo točak i razmislimo
kako ćemo da preživimo, ne samo mi,
nego i planeta, jer nam ponestaje vremena.
(Narator) Kriviti bilo kog pojedinca ili korporaciju
ne rešava osnovne uzroke problema.
Struktura našeg društveno-ekonomskog sistema je takva da svako
zadovoljava sopstvene potrebe,
čime se stvara grabljivo, takmičarsko okruženje.
Pokušaji da se reše monumentalni problemi
u savremenom društvu služe samo kao privremena zakrpa,
koja održava odavno prevaziđen sistem.
(Narator) U sledećoj epizodi istražićemo i druge mogućnosti
u oblasti automatizacije, nauke
i održive energije.
Venus projekat će predstaviti inovativan društveni dizajn,
čije su osnovne brige dobrobit ljudi
i omogućavanje visokog životnog standarda svima,
dok istovremeno štitimo ekosistem planete.
Objasnićemo i ilustrovati mnoge predloge.
Celovite gradske sisteme.
Kanale kojima se višak vode iz mora
doprema u pustinje.
Gradove na moru koji brinu o okeanima
i druge uzbudljive scenarije za globalni redizajn.
NASTAVIĆE SE
Prevod: Linguistic Team International http://forum.linguisticteam.org