(Жак Фреско) Пре много година питао сам људе
да ли мисле да ћемо икад стићи до Месеца.
Одговарали су: "Ни за хиљаду година."
Питао сам их да ли су проучавали ракете или путовање у свемир? Нису.
Како сте то онда закључили? На основу здравог разума.
Да имамо здрав разум, не би било ратова, сиромаштва, глади,
ни уништавања околине.
Ако можемо да пошаљемо човека на Месец,
сигурно можемо да решимо и ове проблеме.
[Џеф Хофман, пензионисани астронаут] Кад сам имао шест година
сањао сам да одлетим у свемир.
У то време су једини астронаути били Флеш Гордон и Бак Роџерс.
Истрајао сам и постао професионални астроном.
Имао сам среће да уђем у први тим који је одлетео у свемир.
Дуго смо тренирали,
пролазили кроз најразличитије симулаторе,
али када седнете у ракету,
схватите да то није симулатор.
Цела летелица је благо подрхтавала,
а онда се из подножја зачула тутњава.
Цео шатл се мало нагнуо напред,
а када се поново исправио
изненада су се упалили моћни мотори
и бука и вибрације постале су невероватне.
Следећа два минута осећао сам само огромну снагу
испод себе.
Држао сам се чврсто и надао се
да се неће распасти.
Наравно да није.
Гледали смо кроз прозор.
Плаво небо брзо је заменила тама свемира
и у даљини сам угледао обалу Африке.
Увек ћу памтити осећај кад сам схватио
да сам у свемиру.
Излазак и залазак сунца се из орбите
виде 16 пута за 24 сата.
Лет изнад Земље ноћу даје
најбољи увид у људску цивилизацију.
Дању видите боје Земље,
рељеф и континенте.
Током дана видите многе дивне ствари.
Такође можете да видите како је човек утицао
на планету, што уме да буде прилично застрашујуће.
Једанаест година сам гледао
како непрестано крче Амазонију. [Бразил, 1986]
[2010, после 24 године крчења]
Ноћу се види паљење стрњике
по целом свету.
Видите како луке прекрива муљ
и како се шумски појас у Африци стално подиже.
Свесни смо глобалног загревања и тога шта радимо атмосфери.
У свемиру вам постане јасно
колико је она у ствари танка.
Из космичке перспективе много је јасније
колику штету људи наносе Земљи.
Чињеница да је видљиво и из свемира
значи да не можемо да игноришемо проблем.
Планета реагује на присуство људског рода.
"Земља је врло мала позорница
у огромној космичкој арени. [Карл Саган, "Бледа плава тачка", 1994]
Сетите се река крви,
које су пролили сви генерали и цареви
да би у слави и тријумфу
постали привремени господари
делића тачке. [Земља са 6 милијарди километара]
Сетите се небројених свирепости
које су становници једног угла овог пиксела
починили над становницима другог ћошка.
Како су жељни да се међусобно поубијају
и како је ватрена њихова мржња.
Наши ставови,
умишљена важност коју себи дајемо,
заблуда да имамо привилеговано место у универзуму
ова тачка бледе светлости доводи у питање.
Наша планета је усамљена честица
у бескрајној тами свемира.
У том огромном пространству
тешко да ће неко доћи
да нас спасе
од нас самих."
Венус пројекат представља:
ИЗБОР ЈЕ НАШ
Документарни филм Роксен Медоуз и Џоела Холта Музика: Кет Епл
ПРВИ ДЕО
(Наратор) По први пут имамо способност, технологију
и знање да направимо глобално друштво изобиља за све.
Не можемо да наставимо овако
јер ће последице бити кобне.
Извештај Уједињених нација из 2012. тврди
да ће популација порасти са 7 на 9 милијарди до 2040.
Потреба за ресурсима ће експоненцијално расти.
Предвиђа се да ће до 2030. потребе за храном порасти за 50%,
за енергијом 45%
и за водом 30%.
Тренутно исцрпљујемо природне ресурсе
дупло брже него што могу да се обнове.
Ако наставимо овим темпом, биће потребне још три Земље
да би се обезбедили потребни ресурси.
Шта је шесто истребљење?
Да ли се дешава сада? Шта је узрок тога?
Оно што људска бића раде планети
је да мењају основне животне услове
врло драматично и веома брзо.
(Наратор) А ипак, од природних катастрофа до ратова,
наши застарели системи вредности одржавају лудило
и прете нам на много фронтова.
Зар је најбоље што знамо да чистимо неред?
Да ли су политичари способни и компетентни да управљају светом?
(Гордон Браун) Дозволите да објасним.
Мир! Наставите.
(Наратор) Зар нисмо способни да предвидимо
и планирамо будућност?
Зар имамо урођене мане које су непроменљиве?
(Новинар) Зашто их не бисмо стрељали?
(Наратор) Често чујемо да је људска природа непроменљива.
То је људска природа!
И да су наше највеће мане урођене.
Могу ли криминалци да се поправе? -Глупости.
Рођени су такви и неће се променити.
ФАКТОРИ КОЈИ ОДРЕЂУЈУ ПОНАШАЊЕ
[Др Хенри Шлингер] Не можемо да причамо о људској природи
онако како причамо о непроменљивим обрасцима понашања код других врста.
Код људи учење игра главну улогу.
Ја их зовем "животиње које уче",
јер уче више од било које друге врсте.
(Наратор) А ипак, узевши у обзир нашу прошлост испуњену агресијом,
ратоборним склоностима,
љубомором и мржњом...
(Војник) Пуцај!
(Наратор) ...имамо још много да учимо.
Немогуће је не узети у обзир
услове у којима живимо.
Култура не зна за боље.
Не знају шта обликује људско понашање.
Зато измисле сопствени концепт
и пројектују своје вредности на људско понашање,
а онда кажу да је то људска природа.
Ту греше.
Тренутно се у нашој култури дешава процват технологије.
Многи верују да ће нас она спасти.
Олакшала нам је живот на разне начине.
Нађи паркинг место. -Место пронађено.
Некад је добра, некад не толико.
(Новинар) Беспилотне летелице наоружане ракетама...
Свидело би ти се да будеш плаћен да шпијунираш комшије?
Технологија коју немамо, а веома нам је потребна
ако хоћемо да се променимо, је технологија понашања.
Наука о понашању треба да се примени као физика,
хемија или биологија.
То је оно што недостаје у нашој култури
и што је најтеже променити
јер се противи начину на који већина људи размишља о себи.
(Наратор) Испитивање људског понашања онако како
испитујемо друге физичке феномене
помаже нам да разумемо факторе који утичу на обликовање
наших ставова и понашања.
Природњаци подразумевају да су ствари којима се баве
законите и уређене. Ако нису, не могу да се истражују.
Бихејвиористи верују да је понашање човека
и других огранизама законито и уређено.
Ако не верујете у то, значи да прихватате
да је људско понашање одвојено од остатка природе.
Ми не мислимо да је тако, већ верујемо
да је оно део природе.
(Наратор) Људско понашање је законито као и све остало.
Сунцокрет се не окреће према Сунцу.
Сунце га тера да се окреће
тако што му повлачи мембране.
Једрилица не плови, покреће је ветар.
Биљке не могу да расту, њих покрећу
сунце, земља, температура - разне ствари.
Све ствари покреће нешто друго.
Сви људи су под утицајем других ствари.
Сећате се како вам је мајка говорила "шоља, сто, светлост
тата, мама" док нисте почели то да понављате.
Чак је и расна мржња научена.
(Спикер) Идеали нетолеранције и расне супериорности
преносе се на нове генерације.
Можете да будете васпитани да мрзите
Афроамериканце, Јевреје, Швеђане или било које друге људе.
Мрзим Филипинце.
Мрзим Мексиканце.
Све их мрзим!
Кад би јеврејски дечак одрастао у нацистичкој култури,
постао би добар нациста.
ОСНОВНИ УЗРОК?
Механичке процесе чини много међусобно повезаних система.
Шта је то, сине? -Авион.
Да ли лети помоћу пропелера?
Пропелер се неће окретати ако нема мотор, зар не?
Дакле, покреће га мотор? -Али, мотору је потребно гориво.
Значи да лети захваљујући гориву.
Да, али ако немаш свећице
и кисеоник, гориво неће сагоревати.
Значи, у питању су свећице и кисеоник?
Чини се да је тако, али чак и ако све то ради,
ако не постоје крила и закрилца
никада се неће подићи са земље.
Онда крила и закрилца омогућују да лети?
У ствари, све то заједно. То је компликована машина.
Потребно је да све те ствари раде заједно како би авион полетео.
Такве су и друге технологије, па чак и људско понашање.
Значи, све те ствари чине да авион полети. -Тако је, сине.
(Наратор) Као и механички системи, наше понашање
нема само један узрок.
Бог људима даје добру или лошу крв, и то је то.
(Наратор) На наше понашање утичу многи међусобно повезани чиниоци
с којима се сусрећемо.
Окружење никад није исто за двоје људи.
То је у супротности са изјавама људи који кажу:
"Имам троје деце. Сви су одрасли
у истом окружењу, али су потпуно различити."
У овом случају, исто окружење се односи
на кућу у којој су живели и родитеље.
Исто окружење не постоји.
Замислите да имате двоје деце и играте се с млађим,
док вас старије посматра на ивици суза.
Питате га шта му је, а оно слегне раменима.
На тај начин стварате љубомору и завист.
(Др Шлингер) Из научне перспективе, средина се састоји
из сталних интеракција између вашег понашања
и дешавања у вама и изван вас.
Дакле, окружење је у сталном кретању.
Ставите и млађе и старије дете на крило
и обома реците да их волите.
Не треба да се играте само с једним дететом, ни да имате мезимце.
Ако кажете: "Ти можеш у биоскиоп,
а ти не можеш јер ниси урадио домаћи",
ако прво дете падне низ степенице, друго ће се томе смејати.
Оно није лоше, али се осећа запостављено.
(Наратор) Чак се и наше схватање естетике и лепоте
најчеће сматра унутрашњим квалитетом,
али детаљније проучавање показује да се ови појмови
веома разликују од места до места и кроз историју.
Представе о естетици и лепоти су највећим делом научене.
Упоредите шта људи у појединим културама
сматрају привлачним и лепим,
и открићете да се то веома разликује од културе до културе,
а понекад чак и у оквиру исте културе.
Има људи који носе метално прстење око врата
и тако га истежу.
Кад би га скинули, глава би им пала,
али они то сматрају лепим.
На неким острвима на којима сам био,
сматрају да су девојке лепе ако имају велику задњицу,
а остале су никакве.
(Спикер) Често их затварају у кавезе
док не добију 120 килограма,
што је једва довољно да постану подобне за удају.
Неке теорије тврде да генетика одређује
шта сматрамо лепим,
али мислим да је тачније објашњење
да је то шта неко сматра лепим условљено
пре свега његовом средином и културом у којој је одрастао.
Кад би сви имали дугачак нос, оперисали би га.
Лепота не постоји,
све је то пројекција.
Ако се ожените најлепшом девојком на свету,
али се после испостави да је давеж,
постаће вам ружна.
(Наратор) Неки истраживачи тврде да гени,
а не васпитање, одређују да ли ће неко постати криминалац
или убица.
Питајте људе шта одређује да ли ће неко постати
доктор, адвокат или нешто друго.
Већина се слаже да то има везе с васпитањем
и утицајем родитеља, учитеља и других.
Гени не одређују да ли ћете постати адвокат или доктор.
(Наратор) Гени нам не дају систем вредности
нити одређују начин на који функционишемо.
Гени не обликују наше понашање,
они су обликовани нашом еволуцијом,
а наше понашање је условљено
средином којој смо изложени.
(Наратор) Понашање не настаје у вакууму,
оно у највећој мери зависи од срединских утицаја.
Хтео сам да знам да ли је став мушкараца према женама
урођен или научен,
па сам пре много година отишао на једно острво.
Занимљиво је да његови становници не носе одећу,
али да никад нисам видео да мушкарац буљи у неку жену.
Деца су гола од рођења,
и дечаци и девојчице,
и тамо нема воајера.
Нема слика голих жена на зидовима њихових колиба
зато што је тамо нормално бити го.
Они девојци кажу: "Ти мени свиђати"
и милују је од главе до пете.
Не навале само на груди.
Мушкарци у овој земљи наваљују на женске груди
зато што су тако научени.
ПРЕБАЦИВАЊЕ КРИВИЦЕ
Чија је то грешка? -Није грешка демократа.
Ниси ти крив.
Криви су медији и републиканци,
а и осигуравајуће друштво.
Обама је за све крив!
Традиционално схватање је
да је појединац одговоран и аутономан,
па се он награђује за своје понашање
или се због њега осуђује.
То што кривимо људе за њихово понашање
је једна од најштетнијих ствари
у нашој наводно напредној култури.
Понашање је условљено културом у којој људи расту.
То се заснива на претпоставци
да смо слободни да бирамо како се понашамо.
Научна перспектива је потпуно супротна.
Она је детерминистичка, што значи да се
наше понашање одвија по законима и да има узрок.
Нема серијског убице кога окружење
није направило таквим.
Сваки гангстер у Њујорку
је постао такав јер се повезивао с таквим људима.
(Наратор) Наши друштвени и правни системи криве и кажњавају појединца.
Међутим, покушаји модификовања понашања казненим средствима
занемарују порекло и окружење особе
који обликују његово понашање.
(ТВ спикер) Од искусних затвореника,
до опасних уличних банди,
то је опасан микс и за особље и за затворенике.
(Наратор) Истраживања показују да учење
мења физичку и хемијску структуру мозга.
Очигледно је да многи фактори утичу на то,
али гени играју много мању улогу у односу
на средину у начину на који учимо.
Ниједна кинеска беба не говори кинески кад се роди.
Деца иду у школу да би научила језик.
Ниједна француска беба не говори француски кад се роди.
Иако га родитељи говоре,
дете мора да га научи.
Наш церебрални кортекс је врло прилагодљив,
а наше понашање савитљиво.
Ми смо најприлагодљивија створења на планети.
Ако погледате историју човечанства
видећете да смо научили да се прилагодимо
сваком окружењу.
Једина разлика између проповедника и лопова
је окружење у ком су расли.
(Наратор) Закључке које доносимо, доносимо
на основу спољашњих утицаја.
Не мењамо ми своје мишљење,
већ га мењају догађаји око нас.
Чуо си за браћу Рајт?
Нисам.
Хоће да направе летећу машину.
Никад неће успети у томе.
Да је Бог хтео да лете, дао би има крила.
(смех)
(Наратор) Догађаји мењању наше размишљање.
Променио сам мишљење!
Да, и ја.
Ако сте рођени са ефикаснијим мозгом,
бржим од просечног,
брже ћете постати фашиста
ако одрастате у фашистичком окружењу.
Добар мозак не зна шта је важно,
он не поседује механизме дискриминације,
то одређују експериментални докази.
Ако окружење које одређује наше вредности остане непромењено,
упркос предлозима песника, свештеника и политичара,
понашања и вредности ће остати исте.
Ако кажете људима да не смеју да пецају на неком месту,
а не обезбедите им храну
и средства за живот, они ће прекршити тај закон.
Закони морају да се поклапају са природом физичког света.
Криминал нећете елиминисати законима,
већ променом окружења.
(Новинар) Ловокрадице све чешће долазе хеликоптером,
наоружани моћним средствима за смирење и моторним тестерама.
Рог носорога је данас вреднији од злата.
Ако су људи незапослени,
учиниће све што морају да прехране породицу.
Ако направите закон и забраните крађу хране,
људи ће је ипак красти ако тако задовољавају потребе породице.
Сваки закон који човек донесе,
а не одговара стварности, биће прекршен.
(Наратор) Виши идеали којима људи теже не могу
да се реализују тамо где постоје сиромаштво и рат.
[Ендру Бачевић - Бостонски универзитет] Ако желите да бомбардујете некога
мало се расправља о томе колико то кошта.
Али када дискутујемо да ли можемо
да помогнемо људима који пате,
одједном постајемо веома свесни трошкова.
(Наратор) Ниједна култура не процењује људско понашање на овај начин.
Да то раде, запитали би се шта изазива похлепу,
нетрпељивост, неједнакост и рат.
Уче вас вредностима које њима дају моћ.
(Наратор) Нажалост, сва досадашња друштва
индоктринирала су људе вредностима које помажу моћнима да остану на власти.
ДРУГИ ДЕО
Ако бисмо снимили филм о савременој култури
и приказали га у будућности, био би то хорор филм.
(Наратор) Хајде да утврдимо кључне факторе
који управљају животима људи и народа.
Новац
и вредности, понашања и последице
које он ствара.
Шта је најважније? -Берза је намештена!
Не знам да ли сам кредитно способна. -Не знаш?
То је важно, зар не желиш да купиш кућу?
(Мотивациони говорник) Да ли сте мотивисани професионалац
који не стаје док не добије шта жели?
(ТВ спикер) Сви су проглашени кривим за преко десет случајева преваре.
Профит и такмичење,
то су основе капиталистичког система.
Колико имаш у џепу? -Шта возиш? -Шта желиш да купиш?
(Репортер) Фирме које раде за војску остварују рекордне профите.
Војно-индустријски комплекс
постаје невероватно моћан.
Ако сте део војно-индустријског комплекса,
одговара вам да буде што више ратова.
Да ли су дронови корисни или не?
Ниједан цивил неће бити убијен ни повређен.
[Експлозија]
(Спикер) Већина страдалих
нису били важне мете.
(Глас) Моћ новца је свеприсутна...
ЗАСТАРЕЛИ СИСТЕМ
...и треба га озбиљно размотрити.
"Рани облици живота нису могли
да испузе из првобитног муља
а да не понесу део са собом." ~ Жак Фреско
(Наратор) Остатак из прошлих времена,
новац је данас углавном средство корупције,
сиромаштва и контроле у рукама мањине.
[Еби Мартин, новинар] Новац је корумпирао све.
Све савремене институције су корумпиране.
Фасцинира ме то што смо
постали робови нечега што смо сами створили.
Не физички, него психички робови
наше сопствене креације.
Застарео је, превазишли смо то што се њиме може постићи.
"Добро је што људи не разумеју
наш банкарски и монетарни систем, јер да га разумеју,
пре јутра би избила револуција."
~ Хенри Форд, Форд аутомобили
(Наратор) У очајничком покушају да преживе, многи раде више послова.
Краду, лажу и проневеравају.
Просечан човек је изложен великом стресу.
Како да плати кирију, задржи посао или отплати кућу.
На ширем плану, профит као мотив
немилосрдно оставља пустош за собом.
Болест, загађење и рат се прихватају као нормалне појаве.
То је ратна економија
која је непрестано на снази.
Постоје моћни људи унутар вакуума власти
у чијем је интересу да се конфликти настављају.
(Наратор) Од тога корист има само неколицина на врху
која живи паразитски манипулишући новцем и контролишући га.
[Дилан Ретиген, писац] Савремени банкарски систем ефикасно поробљава појединце,
студенте и институције
и црпи њихове ресурсе.
[Карен Хадс, економиста и адвокат] Постоје приватне централне банке
које свима наплаћују камату,
што појединцима омогућава да се богате не радећи ништа.
Ко то ради? Група банкара
из система Савезних резерви, који је приватан.
ФЕД је приватна банка приватних акционара.
Не дозволи да те реч "савезна" превари.
[Ерин Ејд, новинар] Они служе искључиво
интересима владе.
1913. године, када је Вудро Вилсон
одобрио Закон о савезним резервама,
већина конгресмена је отишла кући.
(Наратор) Тим законом предао је централни банкарски систем
Сједињених Држава одбору Савезних резерви,
начинивши их једином групом која може да издаје менице
и америчке доларе.
Председник Вилсон је зажалио због те одлуке
и признао да је продао своју земљу.
"Велику индустријску нацију контролише кредитни систем.
Тај систем је концетрисан.
Развој нације и све наше активности
су у рукама неколицине.
Постали смо једна од најгоре вођених влада
цивилизованог света, коју скоро у потпуности
контролише и држи у шаци
мала група доминантних људи."
~ Председник Вудро Вилсон, 1916
У нашем систему новац нема покриће,
то су само бројке у компјутерима.
Новац се данас производи.
Новац нема никакво покриће.
Једино покриће је поверење људи
у владу. То се зове вересија.
(Наратор) Кад влада троши више него што има
и треба јој новац, она не може да га одштампа,
већ га позајмљује од Савезних резерви у замену за америчке обвезнице
које ФЕД-у обезбеђују интерес.
Када корпорацијама треба новац и они иду у банку.
Систем је лажиран. Кад банка купи обвезницу од 100 долара,
на основу ње може да позајми 10 пута више - 1000 долара.
Створили су новац ни из чега.
Тај новац нема никакво покриће.
Банка добија и камату за сваку позајмицу.
Новац настаје на основу потписа,
обећања дужника да ће га вратити.
И што је најгоре, људи често због камате
врате неколико пута више него што су позајмили.
То је процес којим појединци,
фирме и владе стичу новац.
Фини назив за то је "фракционо позајмљивање резерви"
и глобално се користи у већини банкарских система
да се људи и народи држе у вечном дужништву.
Ако штампате новац без покрића, у једном тренутку
људи губе поверење у валуту и управо то се и догодило.
Банкарски систем тренутно послује с производним ризиком
стварајући дужнике од појединаца и народа.
Постоји ризик да ти људи неће вратити дуг,
али се одговорност за тај ризик усмерава
на пореске обвезнике и америчку валуту.
Налазимо се у ситуацији
у којој ће се све светске валуте срушити.
Не зна се када, али Савезне резерве
штампају доларе као да сутра не постоји.
То је криминално предузеће
засновано на манипулацији људском пажњом, ресурсима
и времену да би се из њих извукла вредност.
Тако краду новац од нас.
Краду резултате нашег труда и рада.
То је постало рак-рана нашег друштва.
Сви ти банкари су део система
који се зове Банка међународних поравнања.
Ни већина бизнисмена и банкара не разуме
улогу те банке.
Они поседују 40% од 43.000
компанија којима се тргује на тржишту капитала.
Банка сама ради. Одбор чини петнаест гувернера
централних банака из целог света.
Они узимају 60% годишње зараде.
Купили су све медије и помоћу њих обмањују људе.
Медији служе само да заступају корпоративне интересе
господара новца који контролишу политику.
Око сто двадесет одбора директора седи
у пет гигантских медијских корпорација.
Сви су и у другим одборима, од Монсанта,
преко оружја, па до хране.
Кад се ти интереси удруже
много је теже разумети
чије интересе заступају водећи медији.
(Водитељ) Поштено, избалансирано.
(Дилан Ратиган) Ако хоћете да схватите моћ, морате да разумете
ко номинује кандидате,
а не ко за њих гласа.
Наш систем није демократија.
Проценат становништва који учествује
у процесу номинација мањи је од 5%.
Реално, 1% популације има удела у томе.
Да ја контролишем процес избора
онога што људи једу,
и да увек предлажем чизбургере и поховану пилетину,
а вама кажем да је демократија то што можете
да једете било шта од та два,
да ли би то била демократија? Продајем вам то као демократију
јер не одлучујем шта једете.
На великим и медијски добро покривеним изборима
бирате између поховане пилетине и чизбургера
и окупљате се у племенске групе које су
или против поховане пилетине, а подржавају чизбургере,
или тврде да чизбургери воде ка крају света,
а да ће нас похована пилетина спасти.
(Наратор) Они који то могу да приуште
унајмљују лобисте који купују политичаре
који онда раде у њиховом интересу.
[Професор Џејмс Турбер] Лобиста је у Америци
неко ко заступа неког другог и за то је плаћен.
(Наратор) Законе тако најчешће пишу
корпорације да би од тога имале користи.
(Новинар) Професор Гербер који истражује процват лобирања
процењује да та индустрија доноси више од 9 милијарди долара годишње,
што премашују једино туризам и влада.
Ништа се не мења
јер банке имају огроман број лобиста у Вашингтону.
(Наратор) Њихов једини посао је да купују приступ.
Нису ту да унапређују демократски процес.
Породице и радници немају такве заступнике,
моћ и утицај да би задовољили своје потребе.
Постоји један лобиста Ситибанка,
који је дословно преправио један амандман
у Дод-Френков закон. Није га писао политичар,
нити неки његов помоћник.
Написао га је лобиста Ситибанка!
Створили су систем како би ојачали и финансирали себе
с посебним погодностима.
Све чега смо се 2007.
и 2008. толико плашили
за време трајања кризе,
и даље постоји.
Да, капитални захтеви су већи за банке
да не би биле превише моћне, али нису толико високи.
Ако немамо медије из којих можемо да сазнамо
ко заиста пише и спроводи законе,
чему и коме они служе,
живимо у илузији.
[Пол Рајт, писац] У овој земљи законе обично пишу
богати и утицајни који по дефиницији
контролишу законодавну власт
и имају највећу моћ у земљи.
То је застрашујуће зато што
можете да платите да се уведу закони
који служе вама и вашој корпорацији.
Корпорације имају потпуни имунитет
да неометано послују и загађују читаву планету.
Огромно расипање отровног угљеног пепела
поново покреће питање безбедности воде
и то како влада контролише индустрију.
Нико не преузима одговорност, сем што повремено
неко плати казну. Користе робове
да би експлоатисали ресурсе Земље.
(Новинар) До огромног пожара је дошло
кад су се цистерне с нафтом судариле...
(Наратор) Министар саобраћаја Ентони Фокс каже
да ови возови нису подесни за такве ствари,
али тај савет никога не обавезује.
И тако ће се благо кажњавање индустрија које загађују околину
и крше правила наставити све док то доноси профит.
Џ. П. Морган годишње троши 13 милијарди на казне.
Најгоре од свега је што су
за то одвојили 19 милијарди!
(Новинар) Џ. П. Морган годишње троши 410 милиона долара на парнице
с државом, али не признаје да ради ишта лоше.
Голдман Сакс је платио казну од 550 милиона долара,
али не признаје кривицу.
УБС се сложио да плати 50 милиона долара,
под условом да не мора да призна кривицу.
Људии чине оне злочине које им
омогућава њихова позиција у друштву.
Бертолт Брехт је питао: "Шта је већи злочин:
опљачкати банку или је поседовати?"
На основу свега што смо видели, од скандала са штедњом и кредитима,
до краха Волстрира, можемо да закључимо да власници банака
често пљачкају установе које их запошљавају
и чине разне прекршаје
због којих им се ретко суди.
(Наратор) Да би учврстиле положај, компаније често ангажују политичаре
и тако стварају директне везе и унапређују односе
између политике и бизниса.
Ерик Кантор с Волстрита је потпредседник
и извршни директор инвестиционе банке у којој је
за две године зарадио преко 3 милиона долара.
То су Вашингтон-Волстрит врата која се окрећу
и иза њих нас варају.
(Спикер) 50% сенатора је између 1998. и 2004.
прешло у лобисте и ти бројеви
стално расту. Просечно повећање плате
оних који су праћени износило је 1452%!
Кроз читаву историју није се много крило
да владе највећим делом заступају интересе богатих.
Има идеалиста који улазе у игру
да би мењали свет, али ако су добри у свом послу,
не мењају свет, већ заступају интересе
финансијера да би напредовали у политици.
Кажу: "Пишите свом конгресмену."
Ко је дођавола тај магарац?
Да добро познаје технологију и науку,
не бисте му писали.
Већина вас је летела авионом.
Пилоту не морате да пишете: "Накривио си се!
Исправи авион, мајку му!"
Он зна свој посао, тако га је и добио.
Људи у Вашингтону су углавном адвокати и бизнисмени
који не знају да решавају проблеме.
Американаца има око 317 милиона.
2012. године, 80% новца Комитета за политичке акције
обезбедило је 196 појединаца.
Ако је суштина профит, онда се прво задовољавају
ти интереси, а све остало је мање важно.
То је тужна истина.
(Наратор) У монетарном систему на потрошаче се гледа
само као на део тржишта и потенцијалну зараду,
па му се нуде маркиране ствари, аутомобили
и друге ствари за повећавање самопоштовања.
Људи су постали само још један билборд.
Вредност је једино све већи и већи профит.
Животињама дају разне адитиве да би брже расле.
Ако убрзате деобу ћелија код пилића, пре ћете их продати.
Да ли то утиче на људско тело?
Они не бину о томе, већ о продаји пилића.
Не постоји систем вредности
који је користан за човечанство,
јер је све засновано на потрошњи и профиту.
(Наратор) Богатство иде богатима брже него икад у историји.
Људи говоре о чињеници да 1% најбогатијих
поседује знатно више од осталих.
Узмимо читаву светску популацију
и сведимо је на 100 репрезентативних појединаца.
Најсиромашнији лево, најбогатији десно.
Да видимо како је читаво светско богатство распоређено.
Велика већина практично нема ништа, док 1% најбогатијих
поседује 43% светског богатства.
Најсиромашнијих 80%, што је 8 од 10 људи,
дели само 6%.
Триста најбогатијих људи на Земљи
има исто онолико колико и најсиромашније три милијарде.
Број људи који стаје у авион средње величине
поседује веће богатсво него становништво Индије, Кине,
Сједињених Држава и Бразила заједно.
Успех индустријализованог света зависи од неуспеха
и неразвијености земаља у развоју.
Оне су парализоване јер дугују
великим силама. Не бисмо напредовали
да људи у тим земљама не раде за нас,
да нису наши робови.
Таква динамика моћи се никад неће променити
јер зависи од оваквог стања.
(Репортер) Прљав и опасан посао обављају деца.
Тинејџери најчешће раде у јамама
чије зидове подупиру само гране.
Тај ризик је стваран.
Богате владе тврде да помажу сиромашним земљама да се развију,
али ко ту коме у ствари помаже?
Сваке године сиромашне земље дају око 600 милијарди
на име отплате дугова богатим земљама
за кредите које су већ више пута исплатили.
Ту је онда и новац који сиромашне земље губе због правила трговине
које намећу богате земље.
То је заједно више од 2 билиона долара годишње.
(Наратор) Новац постоји вековима
и увек је био коришћен за контролу понашања
ограничавањем куповне моћи већине људи.
Један од примера је кривично-правни систем.
Многи људи гледају на наш кривично-правни систем
као на расистичку заверу због чињенице
да су бројеви толико непроропционални
и да у нашим затворима има највише црнаца.
40-50% људи
у нашем кривично-правном систему су црнци,
а они чине 5% популације.
Људи могу да расправљају о узроцима тога
и да криве институционални расизам или полицију,
али су у ствари у питању класне разлике.
Расне мањине су заступљеније у затворима
зато што су много сиромашније од осталих.
Чини се да правосудни систем има двоструке стандарде.
Богаташи имају веште адвокате
који манипулишу системом за њих,
док већина не добија такву правду.
Чињеница је да се ни богати црнци
не затварају у великом броју.
Они добијају исти третман
као и богати белци и зато не иду у затвор.
Средина обликује вредности. Не треба радити с појединцима.
Не треба радити са особама које имају емотивне проблеме.
Људи их имају јер зарађују минималну плату.
Психолози покушавају да прилагоде људе систему,
мора да су глупи.
(Наратор) Понављање истих преступа је често,
па многи тврде да затвори не функционишу.
Међутим, затвори су врло успешно средство
друштвене контроле којом се штите
установљени политички и економски системи.
Ако ангажујеш људе који знају само да затварају
друге и даш им да реше социјалне проблеме,
нећеш добити добро решење.
Али, мислим да су они веома добри у затварању људи
и да је због тога масовно затварање било
огроман успех за владајућу класу у овој земљи.
(Наратор) Према подацима Светске здравствене организације,
што је већа економска неједнакост у друштву,
и стопе насиља су веће, од убистава до рата.
У САД-у има много више убистава него у другим развијеним земљама.
САД је прва у многим стварима,
нарочито у томе колико људи
шаљемо у затвор.
У САД-у живи око 5% светског становништва,
али и 25% светских затвореника.
У Кини живи четири пута више људи
и упола мање затвореника.
САД има више затвореника од Совјетског Савеза
у време великих чистки
тридесетих година и злогласног гулага.
ПОСЛЕДИЦЕ СИРОМАШТВА
(Наратор) Сиромаштво је зачарани круг из ког се тешко излази.
Истраживања показују да оскудица смањује ментални капацитет
и когнитивни учинак.
Код деце утиче на развој мозга и памћење.
Сиромаштво чешће изазива менталне болести
него изложеност рату.
(Наратор) Друштвено-економско искључивање
спречава људе да купују здраву храну
јер је прерађена храна са високим садржајем шећера и натријума
много јефтинија од свеже хране.
ЗАТВАРАЊЕ ПРОДАВНИЦА
Последњих година дешава се нешто забрињавајуће.
Не инвестирају више у продавнице
и измештају их из заједница с нижим приходима
да би побољшали пословање.
ЗДРАВСТВЕНИ ПРОБЛЕМИ
(Наратор) Стрес због сиромаштва је повезан са здравственим проблемима
као што су високи крвни притисак и холестерол,
екстремна гојазности и дијабетес.
Статистички, сиромашни више пуше.
Сем тога, често су приморани да живе
тамо где је ваздух ниског квалитета..
Ово није проблем само сиромашних.
Сви друштвено-економске струкуре трпе кад су
ваздух, храна и вода загађени због сагоревања фосилних горива
и радијације изазване нуклеарним несрећама.
(Репортер) Због нуклеарне катастрофе у Фукушими
цело подручје је радиоактивна пустош,
а људи не знају да ли ће се икад вратити кући.
СМРТ ИЗАЗВАНА ЗАГАЂЕЊЕМ
[Марк Џејкобсон, инжењер] Због тренутне енергетске инфраструктуре, 2.5-4 милиона
светске популације годишње умре од болести респираторних органа,
кардиоваскуларних обољења и астме.
У центру Пекинга ниво загађења
поново достиже забрињавајуће размере.
Очитавања су 25 пута већа од прописа Светске здравствене организације.
Од тога 50 до 100 хиљада у Сједињеним Државама,
а 16.000 само у Калифорнији.
"Дозволили смо себи да поверујемо
у две лепо упаковане економске лажи:
да ништа нема вредност ако је нема на тржишту,
и да се управљање економијом може безбедно
препустити великим корпорацијама." ~ Вендел Бери
Наш економски систем уништава планету
јер је заснован на неодрживом моделу.
Управо видимо доказе за то.
Тренутни енергетски систем, који се дуго користи,
резултира акумулацијом отровних гасова
и честица које проузрокују загревање земљине климе.
Ово се дешава брже него икад
од задњег леденог доба.
КОЈА ЈЕ ПРАВА ЦЕНА?
Кад бисмо урачунали трошкове рата,
загађења и ремећења животне средине,
литар горива би коштао око пет долара.
Порески обвезници у САД-у субвенционишу гориво
смањењем трошкове загађења, чишћења онога што је просуто
и глобалне предаторске војске,
да би сачували те ресурсе
за приватне компаније
који онда литар горива продају за долар
и тако одржавају систем.
УТИЦАЈ НА ПЛАНЕТУ
Ниво угљен-диоксида је висок.
Он у додиру с водом постаје угљена киселина
што доводи до киселости океана,
која уништава коралне гребене.
Морамо да схватимо да планета има извесну способност
регенерације и да нема сумње да су
се дешавала масовна истребљења широм света.
Фосилни остаци су доказ за то, али и да се Земља опоравила.
Међутим, она има ограничене капацитете.
Сем тога, број пожара је све већи,
а они такође загађују ваздух и подижу температуру.
Волео бих да мислим да ћемо једном настанити и многе друге планете,
али за сад морамо да бринемо о овој једној.
ПОДИЗАЊЕ НИВОА МОРА
Глобално загревање утиче на многе ствари.
Подизање нивоа мора је озбиљан проблем.
У леду је тренутно ускладиштено 65-70 метара воде,
углавном на Антарктику, али и на Гренланду,
Арктику и другим местима.
Кад би се сав тај лед отопио,
ниво мора би се подигао за 65-70 метара
и потопио би 7% светског копна
и то баш обале на којима живи већина људи.
То би била катастрофа.
Скоро је сигурно да је регенеративна моћ Земље
ограничена. Ако будемо гурали преко границе,
ко може да тврди да на Земљи неће настати
исти услови као на Венери?
РАЗАРАЈУЋЕ ОЛУЈЕ
Сведоци смо и све жешћих олуја и урагана и великих
климатских промена повезаних с глобалним загревањем.
Велики број проблема је повезан с тим и сви су повезани
с гасовима који настају сагоревањем угља, нафте и нафтних прерађевина,
а то се дешава још од индустријске револуције
која почиње половином осамнаестог века.
Наш систем је ограничен, баш као и онај у космичком броду.
Наравно, много су нам јаснија ограничења у летелици
него на планети, јер је то много сложенији систем
од онога који контролише климу у свемирском броду,
али је ограничен, Земља је ограничена,
а одржава живот милијардама година.
Надамо се да ће тако и наставити,
али не смемо да гурамо преко границе иза које нема опоравка.
"Да ли је Земља лудница универзума?" ~ Алберт Ајнштајн
(Наратор) Вероватно је да ће нас рат уништити
независно од животне средине.
(Глас са звучника) Порука коју шаљемо Америци:
После сваког напада све више је оних који вас мрзе!
Ови напади стварају армију пилота самоубица.
(Наратор) Брутална такмичарска понашања нису део људске природе,
већ једноставно резултат оскудице, која од нас прави супарнике
у борби да постигнемо оно што нам треба да преживимо.
Оскудица је нормална појава у природи,
али је индустрије и владе намерно стварају због профита
и националних интереса.
Све док су нације уроњене у оскудицу,
постојаће сукоби међу људима.
Криминал, убиства,
друге врсте насиља
и свеопшти рат
који је врхунац људске глупости.
Сравните их са земљом!
Ово морамо да превазиђемо ако хоћемо да преживимо.
Бомбардујте их! -То је најбоље средство за регрутовање Ал Каиде
и гаранција да ће се циклус насиља наставити.
(Наратор) Имамо технологију да обезбедимо довољно за све,
али морамо прво да променимо приступ.
У супротном, зачарани круг успона,
падова и ратова ће се наставити.
Мир у наше време? Не засмејавајте ме.
"Ако не окончамо ратове, они ће нас уништити." ~ Х. Г. Веллс, 1936
Нико, а поготово Сједињене Државе,
не иде у рат да ослобађа и шири демократију.
Једини практичан мотив да се ратује
је стицање ресурса.
У случају САД-а, то су обично енергетски ресурси,
или пак подржавају политичке савезнике
да задрже приступ енергетским ресурсима.
(Наратор) Смедли Батлер, генерал мајор америчких маринаца,
који је у то време имао највише одликовања у морнарици,
добро је то формулисао:
"Провео сам 33 године и четири месеца у активној војној служби
и током тог периода највећи део времена провео сам
као телохранитељ великих бизнисмена
са Волстрита и банкара.
Укратко, био сам рекеташ,
капиталистички гангстер.
Помогао сам да се Мексико ослободи због нафтних интереса Америке.
Помогао сам да Хаити и Куба постану пристојна места
да би National city банка могла да скупља приходе.
Помогао сам у силовању централноамеричких република
због добробити Волстрита.
Помогао сам да се Никарагва очисти
за међународну банку браће Браун.
Довео сам струју у Доминиканску Републику због америчког интереса у продаји шећера.
Помогао сам да се Хондурас среди за америчке фирме које узгајају воће.
У Кини сам помогао да Standard oil неометано преузме тржиште.
Могао сам и Ал Капонеу да дам неки савет.
Он је успео да рекетира само три округа,
а ја сам то радио на три континента.
Рат је рекетирање, увек је и био.
Неколицина профитира, а већина плаћа. Али, постоји начин да се он заустави.
Не може се окончати конференцијама о разоружању,
може се уништити само ако престане да доноси профит."
Савремени универзитети имају бољу опрему него икад.
Најбоље микроскопе и научну опрему, па и бомбе постају све горе.
Ратови су све гори. Убијања су све гора.
Не треба убијати људе и бомбардовати градове.
Нешто озбиљно није у реду са нашом културом.
Не можемо да преживимо у овом систему
и време је да опет откријемо точак и размислимо
како ћемо да преживимо, не само ми,
него и планета, јер нам понестаје времена.
(Наратор) Кривити било ког појединца или корпорацију
не решава основне узроке проблема.
Структура нашег друштвено-економског система је таква да свако
задовољава сопствене потребе,
чиме се ствара грабљиво, такмичарско окружење.
Покушаји да се реше монументални проблеми
у савременом друштву служе само као привремена закрпа,
која одржава одавно превазиђен систем.
(Наратор) У следећој епизоди истражићемо и друге могућности
у области аутоматизације, науке
и одрживе енергије.
Венус пројекат ће представити иновативан друштвени дизајн,
чије су основне бриге добробит људи
и омогућавање високог животног стандарда свима,
док истовремено штитимо екосистем планете.
Објаснићемо и илустровати многе предлоге.
Целовите градске системе.
Канале којима се вишак воде из мора
допрема у пустиње.
Градове на мору који брину о океанима
и друге узбудљиве сценарије за глобални редизајн.
НАСТАВИЋЕ СЕ
Превод: Linguistic Team International http://forum.linguisticteam.org