[Jacque Fresco, a Venus Project alapítója] Sok-sok évvel ezelőtt azt kérdeztem az emberektől:
„Szerintetek eljutunk valaha a Holdra?”
Azt felelték: „Ezer éven belül biztos nem.”
Erre megkérdeztem: „Tanultatok a rakétákról vagy az űrutazásról?” - „Nem”.
- „Akkor miből gondoljátok ezt?” - „Csak a józan ész alapján.”
Ha rendelkeznénk józan ésszel, nem létezne sem háború, sem szegénység, sem éhség,
és a környezetet sem rombolnánk.
Ha embert tudunk feljuttatni a Holdra,
ezeket a problémákat is biztosan meg tudjuk oldani.
[Jeff Hoffmann, nyugalmazott NASA űrhajós] Mint sok gyermek, amikor 6 éves voltam,
én is az űrutazásról álmodoztam. Olyan idős vagyok,
hogy akkoriban csak Flash Gordon és Buck Rogers voltak űrhajósok.
Elmentem, és hivatásos csillagász lettem.
Olyan szerencsés voltam, hogy beválasztottak az űrsiklós űrhajósok első csoportjába.
Nagyon sokáig tartott a felkészülés.
Természetesen, rengeteg különböző szimulátorral dolgoztunk.
De amikor ténylegesen ott ülsz fenn a rakétában,
hirtelen rájössz: „Hé, ez már nem a szimulátor!”
Az egész jármű remeg egy kicsit a kilövőálláson.
Aztán morajlást hallasz valahonnan lentről.
Az egész űrsikló egy kicsit előredől.
Aztán ahogy visszatér függőleges helyzetbe,
hirtelen jön egy nagy „Bumm!”, és a segédrakéták begyúlnak.
Hihetetlen vibráció és zaj következik.
A következő két percben érzed azt a hatalmas erőt,
aminek a tetején csücsülsz.
Csak kapaszkodtam, és magamban arra gondoltam:
Hű, remélem, egyben maradunk!
Ami persze így is történt.
Addigra már néztünk kifele az ablakon.
A kék eget már felváltotta az űr feketesége.
És a távolban megláttam Afrika partjait.
Mindig emlékezni fogok arra az érzésre, ami az első repülésemkor áthatott:
Ejha, az űrben vagyok!
A Föld körüli pályán minden 24 órában
16 napfelkeltét és naplementét látsz.
Főleg, ha éjszaka keringsz a Föld körül,
akkor érzékelheted igazán az emberi civilizációt.
Napközben, ha lenézel a Földre, látod a Föld színeit.
Látod a földtömeg, a kontinensek formáit.
Nappal nagyon sok szép dolgot lehet látni.
Azt is látod, hogy milyen hatással
vannak az emberek a bolygónkra, és ez elég félelmetes lehet.
11 év repülés során végignéztem,
ahogy az Amazonász őserdeit folyamatosan irtják.
[Rondônia, Brazília, 2010] [24 év erdőirtás]
Éjszakánként folyamatosan láthatod az egész világon
a mezőgazdasági égetéseket.
Láthatod, ahogy a tengeröblök eliszaposodnak.
Láthatod Afrikában, ahogyan a fák vonala évről évre feljebb húzódik.
Tudunk a globális felmelegedésről, és tudjuk, mit csinálunk az atmoszférával.
Ez a másik dolog, ami igazán jól érzékelhető az űrből:
hogy mennyire vékony az atmoszféránk.
Az, hogy látjuk ezt a környezeti rombolást
a Földön, amit az emberek okoznak,
de kozmikus perspektívából látjuk,
azt jelenti, hogy ez nem olyasmi, amit figyelmen kívül hagyhatunk.
A bolygó reagál az emberiség jelenlétére.
[Carl Sagan, „Halványkék pötty”, 1994] A Föld egy apró színpad
a hatalmas, kozmikus arénában.
Gondoljunk a patakokban folyó vérre,
amit a tábornokok és császárok ontottak,
hogy dicsőségben és diadalban
pillanatnyi uraivá váljanak
a pont egy töredékének. [A Föld, 6 milliárd kilométerről]
Gondoljunk a végtelen kegyetlenségre,
amelyet ennek a pixelnek az egyik sarkában élők átélnek
egy másik sarok alig megkülönböztethető lakói keze által.
Milyen buzgón gyilkolják egymást,
milyen lángoló a gyűlöletük!
Alakoskodásunk,
az elképzelt önnön fontosságunk,
az önámítás, hogy valamiféle kiemelt helyünk van a Világegyetemben -
mindezt megkérdőjelezi ez a fakó fénypontocska.
Bolygónk egy magányos pötty
a mindent körülölelő kozmikus sötétségben.
Ebben az egész végtelenségben semmi jele nincs
annak, hogy valahonnan majd segítség érkezhet,
és megment minket
önmagunktól.
A Venus Project bemutatja
A választás a miénk
Roxanne Meadows és Joel Holt dokumentumfilmje Eredeti zene: Kat Epple
I. RÉSZ
(Narrátor) Most először rendelkezünk a képességgel, a technológiával és a tudással,
hogy egy olyan globális társadalmat valósítsunk meg, amelyben a bőség mindenki számára elérhető.
Nem folytathatjuk az életünket úgy, ahogy most élünk.
Annak a következményei végzetesek lennének.
Egy 2012-es ENSZ-jelentés szerint a Föld népessége
2040-re várhatóan 7 milliárdról közel 9 milliárdra nő.
Az erőforrás-szükséglet exponenciálisan fog növekedni.
2030-ig az élelmiszer-szükséglet 50%-kal,
az energiaszükséglet 45%-kal,
a vízszükséglet 30%-kal fog nőni.
Jelenleg 50%-kal gyorsabban használjuk fel a természeti erőforrásokat,
mint ahogy a bolygó meg tud újulni.
Ha ez így megy tovább, akkor becslések szerint még 3 Földre lenne szükség,
hogy tartani tudják a lépést mai erőforrás-igényeinkkel.
Mi a hatodik kihalás?
Épp most történik? Mi okozza?
Amit mi, emberi lények, a bolygóval teszünk,
drasztikusan és nagyon gyorsan változtatja meg
az élet alapvető feltételeit.
(Narrátor) És mégis, környezeti katasztrófáktól háborúig,
elavult értékrendszereink állandósítják az őrületet,
amely több szempontból is fenyeget minket.
Tényleg az a legtöbb, amit tehetünk, hogy utólag feltakarítunk?
Képesek, sőt, egyáltalán alkalmasak arra a politikusok, hogy a környező világot irányítsák?
(Gordon Brown) Engedjék meg, hogy elmagyarázzam.
Csendet! A miniszterelnök beszél.
(Narrátor) Egyszerűen képtelenek vagyunk előre látni
és tervezni a saját jövőnket?
Valamilyen alapvető „gyártási hibával” születünk, amin nem tudunk változtatni?
(Újságíró) Miért nem hívjuk inkább a kivégzőosztagokat? - Célozz!
(Narrátor) Gyakran halljuk, hogy az emberi természet állandó...
Ez csak az emberi természet!
... és az ember legrosszabb tulajdonságai vele születettek.
- Hogy fogják abbahagyni a bűnözést? - Ó, badarság!
Bűnözőnek születtek, és nincs értelme megpróbálni megváltoztatni őket.
A VISELKEDÉS MEGHATÁROZÓI
[Henry Schlinger Jr., PhD] Úgy gondolom, nehéz egy jellegzetes emberi természetről beszélni,
úgy, ahogy rögzített vagy modális cselekvési mintákról beszélünk az állatvilágban.
Az embereknél egyértelműen a tanulás játssza a legfőbb szerepet.
Tulajdonképpen úgy szoktam jellemezni az embert, mint „a tanuló állat”,
mert az emberek többet tanulnak, mint bármelyik állat.
(Narrátor) És mégis, ha azt nézzük, hogy múltunkban mennyi az erőszak,
a háborúskodási hajlam,
az irigység és gyűlölet...
(Amerikai katona) Tüzeljetek tovább
(Narrátor) ... még sok a tanulni valónk.
Azt gondolnánk, lehetetlen egyszerűen eltekinteni
a körülményektől, amelyekben élünk.
A kultúránktól ennyire telik.
Az emberek nem tudják, milyen erőhatások alakítják az emberi viselkedést.
Ezért aztán kitalálják saját elméletüket,
a saját értékeiket vetítik az emberi viselkedésre,
és azt mondják: ez az emberi természet.
Ez az, ahol tévednek.
Manapság a kultúránkat elárasztja a technológia.
Azt gondolom, sok ember azt hiszi, hogy a technológia meg fog menteni minket.
Való igaz, a technológia sok szempontból megkönnyítette az életünket.
- Keress parkolóhelyet! - Parkolóhely megtalálva.
Néha jó, néha nem valami jó.
(Újságíró) Hellfire (pokoltűz) rakétával felfegyverzett drónok...
Szeretne pénzt kapni azért, hogy kémkedjen a szomszédjai után?
Volna egy technológia, amire égetően szükségünk lenne,
ha igazán változtatni akarunk a dolgokon: a viselkedés technológiája.
A viselkedéstudományt éppúgy kellene alkalmazni, mint ahogy a fizikát,
a kémiát és a biológiát alkalmazzuk.
Ez az egyetlen hiányzó hozzávaló a társadalmunkban.
És ez a legnehezebb,
mert ellentétben áll azzal, ahogy a legtöbb ember önmagáról gondolkodik.
(Narrátor) Ha az emberi viselkedést ugyanúgy vizsgálnánk,
mint bármely más fizikai jelenséget,
akkor megérthetnénk, hogy milyen tényezők felelősek
hozzáállásunk és magatartásuk alakulásáért.
Minden természettudós azt feltételezi, hogy kutatásuk tárgya
törvényszerű és rendezett. Ha nem így volna, nem lehetne alkalmazni a tudományt.
A viselkedéstudósok azt feltételezik, hogy az emberi viselkedés
és más organizmusok viselkedése szintén törvényszerű és rendezett.
Ha nem ezt feltételezzük, az azt jelenti, hogy elfogadjuk,
hogy az emberi viselkedés valahogy elkülönül a természet egészétől.
Mi nem feltételezünk ilyesmit. Mi azt feltételezzük,
hogy az emberi viselkedés a természet része.
(Narrátor) Az emberi viselkedés épp olyan törvényszerű, mint minden más.
Nem a napraforgó fordul a Nap felé.
A Nap fordítja maga felé,
a membránjai zsugorításával.
A vitorlás hajó nem magától halad, a szél mozgatja.
A növények nem tudnak nőni. A napfény, termőföld,
hőmérséklet és sok más tényező növeszti őket.
Minden jelenséget valami előidéz.
Az összes emberre is különböző dolgok hatnak.
Emlékszel, édesanyád mondogatta: „csésze, asztal, lámpa,
apa, anya” - újra és újra, amíg utána nem mondtad.
Még a fajgyűlöletet is tanuljuk.
(Bemondó) ... ahogy az intolerancia és faji felsőbbrendűség ideáljait
tanítják az egymást követő nemzedékeknek.
Felnevelhetnek úgy, hogy gyűlöld az afroamerikaiakat.
Felnevelhetnek úgy, hogy gyűlöld a zsidókat, svédeket, bárkit.
Utálom a filippínókat.
Utálom a mexikóiakat.
Mindet utálom!
Felnevelhetünk egy zsidó fiút egy náci társadalomban.
Jó náci válik belőle.
EGY ELSŐDLEGES MOZGATÓERŐ?
(Narrátor) A mechanikai folyamatok számos, egymással együttműködő rendszeren alapszanak.
- Fiam, mi az ott nálad? - Egy repülő.
Mitől tud repülni? A propellertől?
- A propeller nem tud forogni motor nélkül, igaz?
- Akkor a motor miatt? - De a motornak üzemanyagra van szüksége.
- Akkor azt hiszem, az üzemanyagtól tud repülni.
- Majdnem, de ha nincsenek ott a gyújtógyertyák
meg az oxigén, akkor az üzemanyag nem fog elégni.
- Akkor a gyújtógyertyák és az oxigén miatt?
- Azt gondolhatnád, de még ha mindez működik is,
a szárnyak és a vezérsíkok nélkül
nem fog tudni felszállni.
- Szóval a szárnyak és a vezérsíkok miatt repül?
- Valójában mindezek együtt teszik. Ez egy bonyolult gép.
Az összes dolognak együtt kell működnie ahhoz, hogy a repülő felszálljon.
Ilyen a legtöbb technológia. Sőt, még az emberi viselkedés is.
- Szóval az összes dolog szükséges a repüléshez. - Pontosan, kölyök!
(Narrátor) Éppúgy, mint a mechanikai rendszerek működésének,
a viselkedésünknek sincs egyetlen oka.
Az Isten jó vérrel vagy rossz vérrel teremti meg az embert, és kész.
(Narrátor) A viselkedésünket az a számos, egymással kölcsönhatásba lépő változó alakítja,
amivel életünk során találkozunk.
A környezet sohasem lehet azonos bármely két embernél.
Ezzel szemben gyakran hallhatjuk az emberektől, hogy
„Három gyerekem van. Mindhárom ugyanabban
a környezetben nevelkedett, de mind másmilyen lett.”
Ebben az értelmezésben az azonos környezet
csak a házra vonatkozik, amelyben éltek, vagy arra, hogy ugyanazok voltak a szüleik.
Nincs olyan, hogy „ugyanaz a környezet”.
Mondjuk, van egy 4 és egy 7 éves gyereked, és a 4 évessel játszol,
a 7 éves pedig ott áll biggyesztett ajakkal.
Megkérdezed, mi a baj, erre így csinál.
Féltékenységet és irigységet gerjesztesz. Ezt jelzi.
(Dr. Schlinger) Tudományos szempontból, a környezet tulajdonképpen
az ember pillanatnyi viselkedése és a külső és belső események
közötti kölcsönhatások sorozatából áll.
Tehát a környezet folyamatosan változik.
Az öledbe veszed mindkét gyereket.
Azt mondod: „Mindkettőtöket szeretlek”.
Sosem játszol külön egyik gyerekkel sem, nincs kedvenced.
Ha azt mondod: „Te elmehetsz a moziba,
te viszont nem mehetsz, mert nem csináltad meg a házi feladatot”,
és amikor a húgod elesik a lépcsőn, te vigyorogsz.
Nem mintha gonosz lennél, de úgy érzed, hogy igazságtalanság ért.
(Narrátor) Az esztétikáról és a szépségről alkotott képünket
sokan természetből folyó tulajdonságnak tartják,
de ha alaposabban utánanézünk, kiderül, hogy ezek a fogalmak
nagyon változatosak a különböző helyeken és korokban.
Úgy gondolom, az esztétikáról és a szépségről alkotott elképzelésünket nagyrészt másoktól tanuljuk.
Csak össze kell hasonlítani, hogy a különböző kultúrák
mit tartanak vonzónak és szépnek.
Azt láthatod, hogy ez jelentősen változik kultúráról kultúrára.
Néha jelentősen eltérnek egy adott kultúrán belül is.
Vannak emberek, akik rézgyűrűket hordanak a nyakuk körül.
Ezzel megnyújtják a nyakukat.
Ha levennék a gyűrűket, a fejük lekonyulna,
és ezt nevezik ők szépségnek.
Néhány szigeten, ahol jártam,
azt tartották szépnek, ha egy lánynak erősen kiálló feneke volt.
A többi lány a nyomába se érhetett.
(Bemondó) Arra is van példa, hogy egy lányt bezárnak egy ketrecbe,
amíg fel nem hizlalják 120 kilóra, és így már majdnem,
ha nem is tökéletesen alkalmas a férjhez adásra az illető országban.
Tudom, sokan felvetették azt, hogy genetikai összetevők is meghatározzák,
hogy mit gondolunk szépnek,
de én úgy vélem, a legnyilvánvalóbb magyarázat arra,
hogy mit jelent egy adott személynek a szépség fogalma,
az illető személy környezetében, és abban a kultúrában kereshető, amelyben nevelkedett.
Ha mindenkinek arasznyi orra lenne, megműttetnéd magad.
Nincs olyan, hogy szépség.
Az egész csak kivetítés.
Ha elveszed feleségül a legszebb nőt a világon,
de aztán kiállhatatlanul viselkedik,
az arca csúnyává válik számodra.
(Narrátor) Egyes kutatók azt állítják, hogy nem a neveltetés,
hanem a gének határozzák meg, hogy valaki bűnözővé,
vagy akár gyilkossá válhat-e.
Ha megkérdezed az embereket, minek a hatására választják
az orvosi, ügyvédi vagy akármilyen más szakmát,
a legtöbben egyetértenek, hogy a neveltetésükkel függ össze:
a szüleik, tanáraik vagy mások példája alapján.
Nem a gének miatt. A gének nem határozzák meg, hogy ügyvéd vagy orvos leszel.
(Narrátor) A gének nem adnak nekünk értékrendet,
nem határoznak meg folyamatokat, amelyek szerint működünk.
A gének nem alakítják a viselkedésünket. Magukat a géneket
az evolúciónk alakította az idők folyamán.
De a viselkedésünket kizárólag és közvetlenül
az a környezet alakítja, amelynek ki vagyunk téve.
(Narrátor) A viselkedés nem a légüres térben történik.
Mindig a számottevő környezeti hatásoktól függ.
Tudni akartam, hogy a férfiaknak a nőkkel szembeni viselkedése
természetből fakad, vagy tanulják azt?
Így évekkel ezelőtt elmentem egy szigetre.
Az volt a szigetlakókban különleges, hogy nem viseltek semmiféle ruhát.
Egyetlen férfit se láttam ott, aki megbámulta volna a nők testét.
A gyerekek kis koruktól meztelenül úszkáltak.
Fiúk és lányok együtt.
Egyetlen leskelődő férfi sem volt a szigeten.
Nem voltak meztelen nők képei a kunyhóik falán,
mert természetes dolog volt a meztelenség.
Azt mondják a nőnek: „Kedvellek.”
Végigsimogatják a feje búbjától egészen a lábujjaiig.
Nem a melleit markolásszák.
Ebben az országban a férfiak azért nyúlnak rögtön a nők melléhez,
mert azt tanulják: „Hé, skubizd azt a pipit!”
BŰNBAKKERESÉS
- És kinek a hibája ez? - Nem a demokraták hibája.
- Nem a te hibád.
- A média hibája és a republikánusok hibája.
És a biztosító társaság hibája is.
- És az egész Obama hibája!
Az a hagyományos felfogás,
amely az egyénnek személyes felelősséget és autonómiát tulajdonít,
egyrészt elismerésben részesíti az egyént a viselkedéséért,
másrészt hibáztatja is az egyént a viselkedéséért.
Hibáztatni az embereket a viselkedésükért
az egyik legkárosabb dolog
a mi úgynevezett „fejlett” kultúránkban.
Viselkedésünket az a kultúra alakítja ki, amelyben felnevelkedünk.
Amely arra a feltevésre épül, vagy azon alapszik,
hogy szabadok vagyunk, hogy szabadon döntjük el, hogyan viselkedünk.
De egy tudományos szemlélet pontosan ezzel ellentétes következtetésre jut.
A tudományos szemlélet determinista: azt állítja,
hogy viselkedésünk törvényszerű és szabályos, azt valami előidézi.
Nincs olyan sorozatgyilkos, akinek a múltjában nem lenne valami,
amitől azzá vált, aki.
Minden New York-i gengszter
azáltal vált bűnözővé, hogy effajta emberek társaságába került.
(Narrátor) Társadalmi és jogi rendszereink az egyént hibáztatják és büntetik.
Ugyanakkor a magatartás büntető eszközökkel való korrigálását
célzó törekvések figyelmen kívül hagyják a személy hátterét és környezetét,
amelyek tulajdonképpen a viselkedését alakítják.
(TV bemondó) A régimódi börtönbandáktól
a felforgató utcai bandákig:
veszélyes keverék a személyzet és a fogvatartottak számára egyaránt.
(Narrátor) Kutatások bizonyítják, hogy a tanulás
az agy fizikai és kémiai szerkezetét is megváltoztatja.
Nyilvánvalóan, sok tényező közrejátszik, de a gének
csekély szerepet játszanak a környezet egészének a hatásához viszonyítva
annak meghatározásában, hogy miként tanulunk.
Egyetlen kínai csecsemő sem született úgy, hogy már beszélt kínaiul.
Tudtad ezt? Iskolába kellett járniuk, hogy megtanulják a nyelvet.
Egyetlen francia csecsemő sem született úgy, hogy már beszélt franciául.
Mindegy, hány éve beszélnek franciául a szülők,
a gyerekeknek meg kell tanulni azt.
Agykérgünk alapvető tulajdonsága a képlékenység.
Viselkedésünk nagyon alakítható és nagyon alkalmazkodó.
Mi vagyunk a legalkalmazkodóképesebb lények a bolygón.
Ha megnézed az emberiség történetét a Földön,
láthatod, hogy megtanultunk alkalmazkodni
minden egyes környezethez a bolygón.
Az egyetlen különbség egy lelkész és egy tolvaj között
a környezet, amelyben felnőttek.
(Narrátor) Nem mi vonjuk le saját következtetéseinket,
minden külső befolyástól mentesen.
Nem mi gondoljuk meg magunkat.
Az események hatására változik a véleményünk.
- Hallottál a Wright testvérekről?
- Nem.
- Aszongyák, hogy akarnak építeni maguknak egy repülő gépet.
- Soha az életben nem lesz olyan, hogy repülő gép.
Ha Isten azt akarná, hogy repüljenek, szárnyakat adna nekik.
(Hangos nevetés)
(Narrátor) Az események hatására változik a véleményünk.
- Én meggondoltam magam!
- Ja, én is.
Ha olyan aggyal születsz, amely hatékonyabb,
gyorsabb, mint az átlagos agy,
gyorsabban válsz fasisztává,
ha fasiszta környezetben nevelkedsz.
Egy jó agy önmagában nem tudja meghatározni, mi a jelentős.
Az agynak nincs mérlegelő mechanizmusa;
csak kísérleti bizonyítékok határozhatják meg azt.
Ha a környezet, amely meghatározza értékrendünket, változatlan marad,
hiába ösztökélnek változásra minket költők, papok, politikusok -
ugyanaz a viselkedés és értékrend marad fenn.
Ha törvényt hozol, hogy egy bizonyos helyen tilos a halászat,
de nem biztosítsz a helybélieknek ennivalót
és megélhetési lehetőséget, meg fogják szegni a törvényt.
Minden törvénynek egybe kell esnie a fizikai világ természetével.
De nem a törvény vet gátat a bűnözésnek,
hanem te, ha megfelelsz a feltételeknek.
(Újságíró) Manapság az orrszarvúra leső orvvadászok helikopteren érkeznek,
erős altatókkal és láncfűrésszel felfegyverkezve.
Az orrszarvú szarva manapság többet ér az aranynál.
Ha az emberek munka nélkül maradnak,
megtesznek bármit, hogy a családjuknak enni adhassanak.
Ha törvényt hozol, hogy élelmiszert lopni tilos,
ők mégis ételt fognak lopni, ha így tudják ellátni a családjukat.
Bármely ember alkotta törvényt, amely nem illeszkedik
a fizikai valóság körülményeihez, meg fognak szegni.
(Narrátor) Az emberek magasabb eszményeit és törekvéseit
nem lehet megvalósítani, ha nélkülözés és háború van.
[Andrew Bacevich - Boston University] Ha bombát akarsz dobni valakire,
feltűnően kevés szó esik arról, hogy ez mennyibe kerül.
De ha arról vitatkozunk, hogy tudunk-e vagy sem
segíteni azokon, akik szenvednek,
hirtelen nagyon költségtudatossá válunk.
(Narrátor) Egyetlen kultúra sem vizsgálja így az emberi viselkedést.
Ha megtenné, arra keresné a választ, mi gerjeszti a kapzsiságot,
a bigottságot, a méltánytalanságot, a háborút.
Azokkal az értékekkel nevelnek fel téged, amelyek hatalomra juttatták őket.
(Narrátor) Sajnos, az összes társadalom mind a mai napig
olyan értékeket sulykolt az emberekbe, amelyek fenntartják a hatalmon lévők pozícióit.
II. RÉSZ
Ha forgatnál egy filmet a mai kultúráról,
és megmutatnád a jövőben, horrorfilmnek tűnne.
(Narrátor) Tehát vizsgáljuk meg, hogy mik a legfontosabb tényezők,
amelyek az emberek és az országok életét irányítják.
A pénz,
és azok az értékek, viselkedésformák és következmények,
amelyeket a pénz von maga után.
- Mi ebben a főcím? - A tőzsdét manipulálják!
- Nem tudod a hitelminősítésedet? - Nem tudom.
- Pedig elég fontos... Nem akarsz házat venni?
(Motivációs szónok) Ki vagy te? Egy motivált szakember, aki
semmitől sem riad vissza, hogy elérje a célját?
(TV bemondó) ... és mindegyikőjüket bűnösnek találták több mint 10 rendbeli csalásban.
A profit, mint indíték. A versengés.
Ezek a kapitalista rendszer alapjai.
Mi van a pénztárcádban? Milyen autót vezetsz? Mit akarsz megvenni?
(Tudósító) A hadsereg beszállítói rekordnagyságú profitot ünnepelnek.
... a hadiipari komplexum által.
A rossz kezekbe került hatalom katasztrofális előretörése.
Ha része vagy a hadiiparnak,
az lehet a lényeg, hogy még több háború legyen.
... beszéljünk a drónokról, hogy vajon segítenek vagy hátráltatnak...
... nem lesznek civil halálos áldozatok vagy sebesültek.
[Robbanás]
(TV bemondó) A támadásban meggyilkoltak jelentős többsége
nem volt kulcsfontosságú célpont...
(Hang) ... És a pénz hatalma mindig jelen van...
EGY IDEJÉTMÚLT RENDSZER
és komoly aggodalomra ad okot.
„Nehéz volt az első életformáknak
kimászni az ősiszapból úgy,
hogy egy részét magukkal ne vonszolták volna.” ~ Jacque Fresco
(Narrátor) Mint a régmúlt maradványa,
a pénz manapság elsősorban a korrupciónak,
a kisemmizésnek, és a kevesek uralmának az eszköze lett.
[Abby Martin, újságíró és műsorvezető] Mindent megrontott.
Minden intézményt, ami manapság létezik, megrontott a pénz.
Az a lenyűgöző számomra, hogy
rabszolgái lehetünk valaminek, amit mi hoztunk létre,
nem fizikailag, hanem mentálisan rabjai
egy olyan fogalomnak, amit az emberiség talált ki.
Archaikus, mert úgy gondolom, túlnőttünk azon, amit a pénz értünk tehet.
„Az a szerencse, hogy a nép nem érti
a banki és pénzügyi rendszerünk működését, mert ha értené,
azt hiszem, holnap reggelre kitörne a forradalom.”
~ Henry Ford, Ford Motor Company
(Narrátor) A túlélésért folytatott elkeseredett küzdelemben sokan több munkahelyen is dolgoznak.
Esetleg lopnak, hazudnak vagy sikkasztanak.
... az átlagembernek rengeteg stresszt okoz...
... aggódni a lakbér miatt, a munkahely miatt, a lakáshitel miatt.
Nagyobb léptékben, a profit-indíték
a pusztítás könyörtelen ördögi körét hozza létre.
A betegségek, a környezetszennyezés és a háborúk elfogadottak.
[H. R. McMaster tábornok] Egy afféle háborús gazdaságunk van,
amely kezdi újratermelni önmagát.
Hatalommal rendelkező emberek, mint egy nagy porszívó, vonzzák magukhoz a még több hatalmat,
és úgy vélik, érdekükben áll fenntartani a konfliktust.
(Narrátor) De valójában a hatalom legcsúcsán levő keveseknek kedvez, akik parazitaként élnek,
a pénz manipulációja és ellenőrzése révén.
[Dylan Ratigan, író és műsorvezető] A bankrendszer jelenleg ténylegesen rabszolgává teszi az embereket,
rabszolgává teszi a diákokat, rabszolgává az intézményeket,
és elszívja az erőforrásaikat.
[Karen Hudes, közgazdász és ügyvéd] Úgy alakították ki a rendszert, hogy legyenek privát központi bankok,
amelyek mindenkitől kamatot követelhetnek a pénz után,
így lehetővé téve számukra, hogy meggazdagodjanak, anélkül, hogy valamit is tenniük kellene.
Ki csinálta mindezt? Bankárok egy csoportja,
a Federal Reserve System (az USA központi bankrendszere), amely egy magánkézben levő rendszer.
A Fed egy magánbank, amely privát részvényesek tulajdonában van.
Ne hagyd, hogy a „Federal” (Szövetségi) jelző megtévesszen.
[Erin Ade, riporter és műsorvezető] Valójában csak a kormány pénzügyi szükségleteit szolgálják,
alapjában véve csak ezt teszik.
1913-ban, amikor Woodrow Wilson elnök
aláírta a Federal Reserve System-re vonatkozó törvényt,
az amerikai parlamenti képviselők többsége már hazament az ünnepekre.
(Narrátor) Ez a törvény átadta az Egyesült Államok központi bankjának szerepét
a Szövetségi Jegybanki Tanácsnak (Federal Reserve Board),
amely kizárólagos jogot kapott a Federal Reserve bankjegyek,
vagyis az USA dollár kibocsátására.
Wilson elnök megbánta döntését.
Azt mondta, ezzel elárulta hazáját.
„Egy nagy ipari országot mindig a pénzrendszere irányít.
A mi pénzrendszerünk központosított.
Ezért az ország növekedése, és így minden tevékenységünk,
néhány ember kezében van.
Eljutottunk oda, hogy a miénk az egyik legrosszabbul vezetett,
az egyik legteljesebben mások irányítása és hatalma alatt álló kormány
a civilizált világban, amely befolyásos emberek kis csoportjának
véleménye és kényszerítése alapján cselekszik.”
~ Woodrow Wilson elnök, 1916
Jelenlegi pénzrendszerünk a hitre épül.
Valaki, valahol egy számítógépbe beüt néhány számot,
így gyártjuk ma a pénzt.
Nincs semmilyen fedezete; nincs mögötte semmi.
Az értékét csak az embereknek az Egyesült Államok
kormányába vetett korlátlan bizalma adja. Csak egy tartozási elismervény.
(Narrátor) Amikor az amerikai kormány többet költ, mint amennyi az adóból származó bevétele,
és pénzre van szüksége, nem nyomtat saját pénzt,
hanem a központi bankhoz fordul kölcsönért, államkötvényekért cserében,
és a Fed kölcsönt ad, kamatra.
Amikor vállalatok akarnak pénzhez jutni, ők is a bankokhoz fordulnak.
A rendszer tisztességtelen. Ha a bank 100 dollár értékű kötvényt vásárol,
a tízszeresét kölcsönözheti ki, vagyis 1000 dollárt.
A plusz pénzt a semmiből teremtik elő:
nincs pénz, arany vagy bármi, ami fedezetéül szolgálna.
Ráadásul a bank a kölcsönöket a teljes összeg utáni kamatokkal együtt kapja vissza.
Tehát pénz keletkezik a kölcsönző egyszerű aláírásával
és ígéretével, hogy a kölcsönt visszafizeti.
A dolgot tovább rontja, hogy az emberek nagyon gyakran
a kölcsön sokszorosát fizetik vissza, a kamatok miatt.
Ez az a folyamat, amely során egyének,
vállalatok és kormányok pénzhez jutnak.
Ezt hívják a jól csengő „részleges tartalékkal működő kölcsönzésnek”,
és a legtöbb egyéb bankrendszer is alkalmazza világszerte,
folyamatosan adósságban tartva az embereket és egész országokat.
Ha megállás nélkül nyomtatod a fedezet nélküli dollárokat, egy idő után
az emberek elveszítik a pénzbe vetett bizalmukat, és pontosan ez történt.
A bankrendszer ma a kockázatgyártás üzletében utazik,
azzal, hogy adósságot hoz létre egyéneknek és népeknek.
Fennáll a kockázat, hogy ezek az emberek nem fogják visszafizetni az adósságot,
ám ezt a kockázatot folyamatosan áthárítják
az amerikai adófizetőkre és az amerikai pénzre.
Mára olyan helyzetbe kerültünk,
hogy a világ pénznemei az összeomlás határára jutottak.
Senki nem tudja, mikor következik ez be, de az amerikai központi bankrendszer
továbbra is esztelenül nyomtatja a dollárokat.
Valójában egy bűnvállalkozással állunk szemben,
amely manipulálja az emberek figyelmét, erőforrásait és idejét,
hogy értékhez jussanak mindezekből.
Így lopják tőlünk a pénzt.
Lopják az erőfeszítésünk és munkánk gyümölcsét.
Olyan ez, mint a társadalom szervezetében növekvő rákos daganat.
Ezek a bankárok mindnyájan egy rendszer részei, amelynek neve:
Bank of International Settlements (Nemzetközi Fizetések Bankja).
A legtöbb ember, még üzletemberek és bankárok sem értik,
mi ez a bank, és mi a szerepe a BIS-nek.
A tőzsdéken jegyzett 43 000 vállalat vagyonának
40%-át birtokolja.
A bank önmagát működteti. Az igazgató tanácsa 15 főből áll,
akik a világ különböző országai központi bankjának vezetői.
... és az éves bevétel 60%-át zsebre teszik.
Felvásárolták a médiánkat, és ez a média az orránál fogva vezeti az embereket.
A média átalakult a politikai intézményrendszert ellenőrző
pénzmesterek testületi érdekeinek ügynökévé.
Nagyjából 118 igazgató tanácsi tag tartja kézben
az öt gigantikus médiavállalatot.
Mindannyian különböző vállalatok igazgató tanácsának is tagjai:
biotechnológiai, fegyvergyártó, élelmiszeripari cégekéi.
Amikor mindezek az érdekek egybeolvadnak,
sokkal nehezebben állapítható meg,
hogy éppen kinek az érdekeit tükrözi az uralkodó média.
(TV bemondó) Korrekt, kiegyensúlyozott.
(Dylan Ratigan) Ha meg akarod érteni a hatalom működését, azt kell megértened,
hogy ki az, aki kijelöli a jelölteket,
nem pedig azt, hogy ki szavazza meg őket.
Rendszerünk nem demokrácia.
A jelölési folyamatban részt vevők aránya
a szó szoros értelmében kevesebb, mint a népesség 5%-a,
és valójában kevesebb, mint a népesség 1%-a.
(Dylan Ratigan) Ha én irányítanám a jelöltállítást arra vonatkozóan,
hogy mit egyenek az emberek nap mint nap,
és mindig a sajtburgert vagy a sült csirkét jelölném,
és azt mondanám neked, hogy ez demokrácia, mert ehetsz bármit, amit csak akarsz,
ha az vagy sajtburger, vagy sült csirke.
Demokrácia volna ez? Meggyőzhetnélek róla, hogy ez tényleg demokrácia,
hiszen nem én döntöm el, hogy sajtburgert vagy sült csirkét eszel.
Széles körű és jól meghirdetett választáson szavazhatsz arról,
hogy a sajtburger vagy a sült csirke lesz-e a befutó.
És az emberek nagyon sültcsirke-ellenes
és nagyon sajtburger-párti csoportokba szerveződnek,
vagy meg fogják magyarázni neked, hogy pontosan miért a sajtburger
jelentené a világ végét, és miért a sült csirke fog megváltani téged.
(Narrátor) Azok, akik megengedhetik maguknak,
lobbistákat alkalmaznak, akik azután lényegében megvásárolják a politikusokat.
Többnyire bármelyik párt megfelel az igényeiknek.
[James Thurber professzor, tévés műsorvezető] Az Egyesült Államokban a lobbista meghatározása:
valaki, aki közbenjár valaki másért, és ezért fizetést kap.
(Narrátor) Így a törvényeket nagyon gyakran
a vállalatok maguk írják, saját érdekeiket szem előtt tartva.
(Újságíró) Thurber professzor szerint titokban robbanásszerűen terjed a lobbizás,
és becslése szerint évente több, mint 9 milliárd dollár bevételt termel,
csak az idegenforgalmi és a kormányzati szektor múlja ezt felül.
Azért nem változtatunk a dolgokon most azonnal,
mert a bankok lobbistái soha nem látott számban vannak jelen Washingtonban.
(Narrátor) A lobbisták kizárólag azért vannak ott, hogy hozzáférést vásároljanak.
Nem azért vannak ott, hogy a demokratikus folyamatot erősítsék.
A családok és a dolgozó emberek egyszerűen nem rendelkeznek ilyen
érdekképviseleti hatalommal vagy befolyással, hogy szükségleteikről gondoskodjanak.
A Volcker-szabályról és a Dodd-Frank törvényről szólva,
van egy bizonyos Citibank-lobbista, aki szó szerint újraírta
a Dodd-Frank törvény egyik módosítását. Nem valamelyik politikus írta,
még csak nem is egy politikus hivatalában az egyik alárendelt.
Egy Citibank lobbista írta!
Kigondolták a rendszert, hogy sajátos érdekeken alapulva,
megerősítsék, és bizonyos értelemben finanszírozzák önmagukat.
Minden, ami 2007-2008 környékén zajlott,
minden, amitől rettegtünk, a jelzálog fedezetű értékpapírok,
a mulasztási csereügyletek és más derivatívok:
még mindig léteznek. Abszolúte!
Igen, magasabbak a tőke-követelmények a bankokkal szemben,
tehát a hitelfinanszírozás nem lehet olyan magas, de ezek a követelmények nem annyira szigorúak.
Ha nincs sajtó, amely feltárja,
hogy valójában kik írják és szavazzák meg ezeket a törvényeket,
és hogy miért van ez az egész, és kit szolgál,
akkor egy illúzióban élünk.
[Paul Wright, író] A törvényeket ebben az országban általában
a gazdagok és hatalmon lévők írták, mert, úgy gondolom,
értelemszerűen ők azok, akik a törvényhozást
és a hatalmi rendszer csúcsát a kezükben tartják ebben az országban.
Ez egy ijesztő valóság, mert
pénzzel elérheted, hogy olyan törvényeket hozzanak,
amelyek téged és a vállalatodat szolgálnak, úgy, ahogy te szeretnéd.
A vállalatok teljes büntetlensége,
ahogy korlátozások nélkül működnek és szennyezik az egész bolygót...
Jelentős mennyiségű mérgező salak kiömlése
megint csak kérdéseket vet fel a víz biztonságával
és az ipart felvigyázó állami szervekkel kapcsolatban.
Nem vonhatók felelősségre, azon túl, hogy néha a kezükre csapnak
egy-egy kis pénzbüntetéssel, úgy értem, a rabszolgamunkától
a bolygó erőforrásainak a kizsákmányolásáig.
(Bemondó) A pokoli tűzvész a kihasadt tartálykocsikból kifolyt
nyersolaj táplálta lángokat lövellt az éjszakai égboltra.
(Narrátor) Anthony Foxx szállításügyi miniszter nem tehet mást, mint hogy figyelmezteti az iparág képviselőit,
hogy ezek a vasúti kocsik nincsenek üzemképes állapotban.
De ez a figyelmeztetés nem kötelezi őket semmire.
És ezért a szennyező, felelőtlen és az előírásokat megszegő iparágak
kezére koppintás folytatódni fog mindaddig, amíg ez kifizetődő.
A JP Morgan 13 milliárd dollár bírságot fizetett ki tavaly!
Ha ennyi pénzed van csak bírságokra...
és félretettek 19 milliárd dollárt, bírságfizetésre!
(Riporter) A JP Morgan 410 millió dollárt fizet, hogy peren kívüli megegyezésre jusson
a kormánnyal, de a JP Morgan nem ismer be semmilyen szabályszegést.
A Goldman Sachs korábban ugyanebben az ügyben 550 millió dolláros megegyezést kötött,
a szabályszegés beismerése nélkül.
Az UBS kb. 50 millió dollárban egyezett ki.
A megegyezés feltétele volt, hogy az UBS nem ismert be semmilyen szabályszegést.
Azt gondolom, hogy az emberek azokat a bűncselekményeket követik el,
amelyeket társadalmi helyzetük révén módjukban áll elkövetni.
Azt hiszem, Bertolt Brecht volt, aki megkérdezte: „Melyik a súlyosabb bűncselekmény:
kirabolni egy bankot, vagy egy bank tulajdonosa lenni?”
Úgy gondolom, ahogy már láttuk mindenből, a megtakarítási és hitel botrányoktól kezdve
a Wall Street összeomlásáig, hogy a bankvezetők igen gyakran
kifosztják azokat az intézményeket, amelyeknek az alkalmazottai.
Mindenféle törvénytelenséget elkövetnek,
és mégis, nagyon ritkán jelentik fel őket ezekért.
(Narrátor) Hogy megszilárdítsák helyzetüket, a különböző vállalatok gyakran alkalmaznak politikusokat
azok mandátumának lejártakor, így közvetlen kapcsolat és kötődés van
a politika és az üzleti élet között.
A Wall Streeten Cantor volt képviselő egy befektetési bank
elnökhelyettese és ügyvezető igazgatója lesz, és két év alatt
több, mint 3 millió dollárt fog keresni.
Ezt nevezem én a „Washington-Wall Street forgóajtónak”,
az ott végbemenő svindlikkel.
(Bemondó) 1998 és 2004 között a Szenátus 50%-át és
a képviselőház 42%-át kitevő politikusok váltak lobbistává.
Ezek a számok csak növekedtek. Az átlagos bérnövekedése
azoknak, akiket nyomon követtek, 1452% volt!
Végig a történelem folyamán nem nagyon álcázták,
hogy a kormány a vagyonos osztály érdekképviseleteként is cselekedett.
Igen, lehetnek idealista politikusok, akik azért szálltak be a játékba,
hogy megváltoztassák a világot, de ha jól - ha valamennyire is jól - végzik a munkájukat,
akkor már nem a világot változtatják meg, hanem a szponzoraik érdekeit szolgálják,
ha szeretnének feljebb jutni a politikai ranglétrán.
Azt mondják: Írj a képviselődnek.
Ki a franc ezt a fajankó, akinek írnod kell?
A technológia és tudás úttörőjének kellene lennie.
Nem kell neki írnod.
Biztos vagyok benne, hogy a legtöbben már utaztatok repülővel.
Nem kell a pilótának írnod, hogy „Ferdén repülsz!
Húzd már egyenesbe, az istenit!”
Tudja, mi a dolga, azért kapta az állását!
Washingtonban most ügyvédek és üzletemberek ülnek a parlamentben,
akik nem tudnak megoldani semmilyen problémát.
Az Egyesült Államok lakossága kb. 317 millió fő.
2012-ben a politikai kampányokat pénzelő super PAC-ek (független politikai akcióbizottságok)
kampánypénzének 80%-a 196 személytől származott.
Ha végső soron a profit hajtja a világot, akkor azokat az érdekeket
szolgálják ki először, minden más csak másodlagos.
Ez a szomorú valóság.
(Narrátor) A pénzügyi rendszerben a fogyasztókra csupán a piac részeként tekintenek,
akik azért vannak, hogy potenciális vásárlóként profitot termeljenek,
és büszkén mutogathassák márkás cuccaikat, autóikat
és egyéb címkéiket, amivel önbizalmukat növelik.
Csak egy sokadik reklámfelületté válnak.
Az érték a profit maximalizálása, évről évre.
Mesterségesen hízlaljuk az állatokat, hogy gyorsabban nőjenek.
Ha gyorsabban tudod a csirkében a sejteket szaporítani, hamarabb adod el.
Hatással van ez az emberi szervezetre?
Nem érdekli őket. A csirkeeladás foglalkoztatja őket.
A mai világban elterjedt értékrendek között egyetlen olyan sincs,
amely ténylegesen javára válik az emberiségnek,
mert mind a fogyasztásra és profitszerzésre épül.
(Narrátor) A vagyon gyorsabban vándorol a gazdagokhoz, mint bármikor eddig a történelem folyamán.
(Narrátor) Az emberek arról beszélnek, hogy a leggazdagabb 1%-nak
annyival több a vagyona, mint mindenki másnak.
Vegyük az világ egész lakosságát,
és vegyünk belőle egy reprezentatív 100 fős mintát.
A legszegényebbek baloldalt, a leggazdagabbak a jobb oldalon.
Most nézzük meg, hogyan oszlik el a világ teljes gazdagsága.
A túlnyomó többségnek gyakorlatilag semmije sincs, miközben a leggazdagabb 1%
összegyűjtötte a világunk vagyonának 43%-át.
Mindeközben az alsó 80%, tehát minden 10 ember közül 8,
összesen 6%-on osztozik.
A leggazdagabb 300 ember a Földön
annyi vagyonnal bír, mint a legszegényebb 3 milliárd.
Egy közepes méretű utasszállító repülőgépet alig megtöltő embercsoportnak
több vagyona van, mint India, Kína, az USA
és Brazília lakosságának együttvéve.
Az iparosodott világ sikere a fejlődő világ sikertelenségétől
és fejlődésképtelenségétől függ.
Azért olyan elnyomottak, mert eladósodtak
a fejlett országok felé; nem lennénk ilyen jómódúak
a fejlődő országok mindegyikében
éhbérért és szolgasorban dolgozó tömegek nélkül.
Tehát a hatalom dinamikája ilyen szempontból sohasem változhat,
mert szó szerint függ attól, hogy így menjenek a dolgok.
(Riporter) A gyermekekkel végeztetett, mocskos és veszélyes munka.
Az aknákban végzendő munkákat kifejezetten tinédzsereknek tartják fenn,
akik csak faágakat kapnak a bányafalak megtámasztására.
Számukra a kockázat valóságos.
A gazdag kormányok szeretik azt mondogatni, hogy segítenek a szegény országoknak fejlődni,
de ki fejleszt itt kicsodát?
A szegény országok minden évben kb. 600 milliárd dollárt fizetnek ki
adósságszolgálatként a gazdag országoknak,
olyan kölcsönökre, amelyeket már sokszorosan visszafizettek.
És ott van az a pénz, amit a szegény országok a gazdag országok által megszabott
kereskedelmi szabályok miatt elveszítenek.
Mindent egybevéve, ez több, mint 2 billió dollár évente.
(Narrátor) Pénzügyi rendszerek évszázadok óta léteztek,
és akár tudtunk róla, akár nem, mindig felhasználták őket az emberek viselkedésének befolyásolására,
azáltal, hogy az emberek többségének a vásárlóerejét korlátozzák.
Egy példa erre a bűnügyi igazságszolgáltatási rendszer.
Azt hiszem, nagyon sok ember úgy tekint az amerikai bűnügyi igazságszolgáltatási rendszerre,
mint egy rasszista konspirációra, mert
olyan aránytalanul sok főleg a fekete férfi
a fegyházainkban és börtöneinkben.
A bűnügyi igazságszolgáltatási rendszerünkben
lévő személyek 40-50 százaléka fekete férfi.
A fekete férfiak az USA népességének kb. 5%-át teszik ki.
Az emberek beszélhetnek erről, és vitathatják az okait,
az intézményesített rasszizmustól egészen a rendőrségi praktikákig.
De azt hiszem, hogy végül is az egész a társadalmi osztályokra vezethető vissza:
a faji kisebbségek képviselői azért vannak aránytalanul sokan a börtönökben,
mert ők aránytalanul szegények is.
Ez az eset is a kétszintű igazságszolgáltatást tűnik igazolni.
Ő egy gazdag férfi, kiváló ügyvédje van,
aki az ő javára alkalmazza a rendszert, és elér olyasmit,
ami a legtöbb embernek nem adatik meg az igazságszolgáltatásban.
Senki sem állítja azt, hogy a gazdag fekete férfiakat
tömegesen vagy akár jelentős számban bebörtönöznék.
A gazdag fekete férfiakkal nagyjából ugyanúgy bánnak,
mint a gazdag fehér férfiakkal, vagyis nem mennek börtönbe.
A környezet alakítja az értékeket. Nem alakíthatod egyénenként.
Nem győzöl meg egy embert, akinek érzelmi problémái vannak.
Talán azért vannak érzelmi problémái, mert minimálbéren tengődik.
A pszichológusok megpróbálnak hozzáigazítani minket ehhez a rendszerhez,
ami nagyon ostoba dolog.
(Narrátor) A börtönből kikerült emberek között a visszaesés aránya magas,
és ezért sokan kijelentik, hogy a börtönrendszer nem hatásos.
De végső soron a börtönök nagyon sikeresek,
mint a társadalmi ellenőrzés eszköze, amely megvédi
az uralkodó politikai és a gazdasági rendszert.
Ha a társadalmi problémák megoldására olyan embereket alkalmazol,
akik csak ahhoz értenek, hogy ketrecbe zárják az embereket,
akkor nem találsz egy igazán jó megoldást.
De ők nagyon értenek az emberek ketrecbe zárásához,
és szerintem ez az, amiért a tömeges bebörtönzések
ennyire sikeresek az USA-ban az uralkodó osztály számára.
(Narrátor) Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) szerint
minél nagyobb egy társadalomban a gazdasági méltánytalanság,
annál gyakoribbak az erőszakos cselekedetek, a gyilkosságtól kezdve a háborúig.
A fejlett országok közül az USA-ban a legmagasabb a gyilkosságok aránya.
Az Egyesült Államok nagyon sok dologban első helyen áll,
és szerintem a legnagyobb dolog, amiben elmondhatjuk, hogy elsők vagyunk,
az az, hogy hány embert zárunk börtönbe.
Az Egyesült Államok népessége kb. 5%-át teszi a világ népességének,
de nálunk található a bebörtönzött emberek 25%-a.
Kínában 4-szer annyi ember él, mint az Egyesült Államokban,
de feleannyi börtönfogoly.
Az Egyesült Államokban több fogoly van, mint a Szovjetunióban volt
a tisztogatások és kollektivizálások tetőfokán,
az 1930-as években, a hírhedt szovjet gulágokban.
A SZEGÉNYSÉG KÖVETKEZMÉNYEI
(Narrátor) A szegénység egy ördögi kör, amelyből ritkán menekülnek ki a szegények.
Kutatások szerint a szűkösség csökkentheti a szellemi kapacitást
és a kognitív teljesítményt.
Gyermekeknél hatással lehet az agy és a memória fejlődésére.
A szegénység nagyobb rizikófaktor az elmebetegségek kialakulásában,
mint a háború.
(Narrátor) A társadalmi-gazdasági kirekesztés
abban is megakadályozza az embereket, hogy egészséges ételeket vegyenek,
mert a magas cukor- és sótartalmú, feldolgozott, csomagolt ételek
sokkal olcsóbbak, mint a tápanyagokban gazdag friss élelmiszerek.
ELTŰNNEK AZ ÉLELMISZERBOLTOK
Az utóbbi években egy aggasztó tendencia jelent meg.
Ijesztő méreteket öltött az élelmiszerboltokból való tőkekivonás,
az élelmiszerboltok előre megfontolt üzleti döntés alapján
kivonultak az alacsonyabb jövedelmű településekről.
EGÉSZSÉGÜGYI PROBLÉMÁK
(Narrátor) A szegénység okozta stressz összefüggésben áll olyan egészségügyi problémákkal is,
mint a magas vérnyomás és a magas koleszterinszint,
valamint az elhízás és cukorbetegség magasabb aránya.
Statisztikailag a szegények sokkal nagyobb valószínűséggel dohányoznak.
Emellett a szegény emberek gyakran kényszerülnek
rossz levegőjű területeken élni.
A probléma messze nem csak a szegényeket érinti,
a társadalmi-gazdasági spektrum minden része szenved
a levegő, élelem és víz szennyezettsége miatt, amit a fosszilis üzemanyagok által kibocsátott szennyezőanyagok
és a nukleáris balesetek okozta sugárzás okoz.
(Riporter) A fukusimai erőműben történt nukleáris baleset következtében
jelenleg az egész környék egy radioaktív pusztaság,
és az emberek, akik ott éltek, nem tudják, hogy valaha is hazatérhetnek-e.
HALÁLT OKOZÓ SZENNYEZÉS
[Mark Jacobson professzor, mérnök] A jelenlegi energetikai infrastruktúra kb. 2,5-4 millió
ember halálát okozza évente szerte a világon, légzőszervi betegségek,
szív- és érrendszeri betegségek, valamint az asztma szövődményei által.
(Riporter) Itt vagyunk Peking belvárosában, és a környezetszennyezési mutatók
ismét az egekig szöktek.
A mutatók mintegy 25-ször magasabbak az Egészségügyi Világszervezet küszöbértékeinél.
... beleértve azt az 50-100 ezer halálesetet is, amely az Egyesült Államokban fordul elő évente,
ebből 16 000 csak Kaliforniában.
„Megengedtük magunknak, hogy elhiggyünk és megéljünk
két társult gazdasági hazugságot:
hogy semminek nincs értéke, amihez a piac nem rendel értéket,
és hogy közösségeink gazdasági életét
nyugodtan rábízhatjuk a nagyvállalatokra.” ~ Wendell Berry
A gazdasági rendszer, amelyben ma élünk, tönkreteszi a Földet,
mivel egy nem fenntartható modellen alapszik.
Ennek bizonyítékát már most is láthatjuk.
A jelenlegi energetikai infrastruktúra, amely már régóta működik,
az üvegházhatást okozó gázok és részecskék felhalmozódásához vezetett,
és ezek a Föld éghajlatának felmelegedését okozzák.
A Föld éghajlata gyorsabb ütemben melegszik, mint
az utolsó jégkorszakot követő olvadás óta bármikor.
MI AZ IGAZI ÁRA?
Ha beszámítanád a háborús kiadásokat,
a környezetszennyezés és a környezeti rombolás költségeit,
akkor egy gallon benzin ára 15 és 20 dollár között lenne.
Na már most, az amerikai adófizető támogatja a benzin árát,
azzal, hogy átvállalja a környezetszennyezés költségeit, átvállalja a kiömlött kőolaj feltakarítási költségeit,
és átvállalja a globális fosztogató hadsereg költségeit,
amely ezeket az erőforrásokat megszerzi
a magántulajdonú energetikai vállalatok számára,
amelyek aztán eladják az olajat gallononként 3, 4 vagy 5 dollárért,
és ezzel tovább éltetik a rendszert.
KIHATÁS A BOLYGÓRA
Ráadásul, a magasabb széndioxid-szintek...
a CO2 egy sav... vagyis vízben oldódva szénsav lesz belőle,
és az óceánok elsavasodásához vezetett.
Ez elpusztítja a korallzátonyokat.
Tudnunk kell, hogy bolygónknak van egy bizonyos mértékű
önregeneráló képessége, és kétségtelen, hogy
átélt már számos tömeges kihalást.
Fosszíliák bizonyítják ezt. És a Föld felépült.
A Föld teherbíró képessége azonban korlátozott.
Emellett az emberiség növeli a futótüzek és az erdőtüzek előfordulási gyakoriságát,
ami fokozza a légszennyezést is, és emeli a hőmérsékletet.
Szeretném azt hinni, hogy egy szép napon több bolygót benépesítő fajjá válunk,
de akkor is vigyáznunk kell szülőbolygónkra.
EMELKEDŐ TENGERSZINT
Számos további hatása van a globális felmelegedésnek.
Például a tengerszint emelkedése igen súlyos probléma:
jelenleg mintegy 65-70 méteres tengerszint-növekedésnek megfelelő jégmennyiség van,
nagyrészt az Antarktiszon, de a grönlandi gleccserekben,
az északi-sarki jégtakaróban és más helyeken is.
Ha a hőmérséklet elég magas ahhoz, hogy az összes jég elolvadjon,
akkor a tengerek vízszintje 65-70 méterrel megemelkedik,
ezzel pedig a világ összes szárazföldjének 7%-a víz alá kerül,
ráadásul mind a partok mentén, ahol a világon a legtöbb ember él,
és ez jelentős katasztrófát okozna.
Szinte biztos, hogy a Föld önregeneráló képességének
vannak bizonyos korlátai. Ha túlfeszítjük a húrt,
ki a megmondhatója, hogy az üvegházhatás nem szabadulhat el
a Földön, úgy, ahogy a Vénuszon történt?
TOMBOLÓ VIHAROK
Fokozott viharosságot tapasztalunk, erősebb hurrikánokat,
és szélsőségesebb időjárást, a globális felmelegedéssel összefüggésben.
Jelentős problémák társulnak ehhez, és ezek mind visszavezethetők
azokra a szennyező anyagokra, amelyek a szén, az olaj és a földgáz elégetésekor keletkeznek
már az ipari forradalom óta,
az 1700-as évek közepétől-végétől kezdve.
Egy véges rendszerben élünk, ugyanúgy, mint az űrhajónk belsejében.
Ott persze sokkal jobban ismerjük a környezeti korlátokat,
mint az egész Föld szintjén, mert a Föld bolygó sokkal összetettebb,
mint az űrhajó környezetvezérlő rendszere.
De véges, a Föld véges,
és már több milliárd éve hordozza az életet.
Remélhetőleg ez a jövőben is folytatódik, de
ne erőltessük túl a Földet azon a ponton, ahonnan még képes helyrejönni.
„A Föld a világegyetem elmegyógyintézete?” ~ Albert Einstein
(Narrátor) Valószínű, hogy a háború maga lehet a vesztünk,
a környezetről nem is beszélve.
(Megafon hangja) Egy üzenetet akarunk küldeni Amerikának!
Minél több dróntámadást indíttok, annál több ember fog neheztelni rátok!
A drónok hatására ipari mennyiségben készülnek az öngyilkos merénylők.
(Narrátor) Brutális, versengő viselkedésünknek semmi köze az emberi természethez,
ez egyszerűen a szűkösség következménye, amely mindannyiunkat vetélytársakká tesz
a túlélésünkhöz szükséges dolgokért folytatott küzdelemben.
A szűkösség ugyan természetes módon is előfordul,
de szándékosan is előidézik különféle iparágak és kormányok,
a profitszerzés és a nemzeti érdekek védelme céljából.
Amíg egész országokat sújt a szűkösség,
továbbra is lesznek konfliktusok az emberek között.
Bűncselekmények, gyilkosságok,
egyéb erőszakos cselekedetek,
el egészen a totális háborúig,
amely az emberi ostobaság legmagasabb szintű megnyilvánulása.
- Bombázzuk szét őket!
Ezeken a viselkedésformákon túl kell lépnünk, ha fenn akarunk maradni.
- Dobjátok le rájuk a bombákat! - Ez az al-Qaeda legjobb toborzóeszköze.
Ez garantálja, hogy az erőszak ördögi köre tovább forog.
(Narrátor) Technológiailag képesek vagyunk mindenkit ellátni,
ezért meg kell próbáljunk egy másfajta megközelítést alkalmazni.
Máskülönben a fellendülések, bukások és háborúk
végtelen körforgása folytatódik.
- (csúfondáros hangon) Ó, hihetetlen! Béke, még a mi életünkben! Ajjajjaj!
„Ha mi nem vetünk véget a háborúnak, a háború fog végezni velünk.” ~ H. G. Wells, 1936
Senki - beleértve mindenekelőtt az Egyesült Államokat -
sem azért háborúzik, hogy felszabadítson, vagy a demokráciát terjessze.
Az egyetlen gyakorlati indíték egy háború kirobbantására
az erőforrások szerzése.
Az Egyesült Államok esetében ezek többnyire energiaforrások,
mondhatnám úgy is, hogy politikai szövetségek támogatása
az energiaforrásokhoz való hozzáférés fenntartása érdekében.
(Narrátor) Smedley Butler, USA tengerészgyalogsági vezérőrnagy,
aki halálakor a legkitüntetettebb tengerészgyalogos volt,
a fején találta a szöget, amikor ezt írta:
„33 évet és 4 hónapot töltöttem el aktív katonai szolgálatban,
és ez idő alatt azzal töltöttem el a legtöbb időmet,
hogy a nagyvállalatok, a Wall Street és a bankárok
luxus-izomembere voltam.
Röviden, panamista voltam,
a kapitalizmus gengsztere.
Hozzájárultam, hogy Mexikó biztonságos legyen az amerikai olajérdekek számára.
Segítettem, hogy Haiti és Kuba egy tisztességes hely legyen,
ahol a National City Bank-os fiúk bevételeket szedhetnek.
Segédkeztem egy fél tucat közép-amerikai köztársaság
megerőszakolásában, a Wall Street hasznára.
Segítettem Nicaraguát megtisztítani
a Brown testvérek Nemzetközi Bankháza számára.
Fényt vittem a Dominikai Köztársaságba az amerikai cukorérdekeltségek részére.
Segítettem rendet rakni Hondurasban az amerikai gyümölcscégek számára.
Kínában gondoskodtam róla, hogy a Standard Oil háborítatlanul működhessen.
Visszanézve, lehet, hogy ötleteket adhattam volna Al Capone-nak.
Ő csak annyira volt képes, hogy három körzetben űzte illegális üzleteit.
Én három kontinensen dolgoztam.
A háború egy nagy svindli. Mindig is az volt. Néhányan hasznot húznak belőle,
a tömegek fizetik meg az árát. De van rá mód, hogy véget vessünk ennek.
Leszerelési konferenciákkal nem lehet felszámolni.
Hatékonyan felszámolni csakis úgy lehet, hogy megszüntetjük a háborúból szerezhető profitot."
Napjainkban az egyetemek jobban fel vannak szerelve, mint valaha:
a legjobb mikroszkópok, a legjobb műszerek... A bombák egyre rosszabbak.
A háborúk egyre rosszabbak. A gyilkolás egyre rosszabb.
Nem kell embereket ölni, városokat bombázni.
Valami nem stimmel a kultúránkkal, valami nagyon nem stimmel!
(Abby) Szóval a túlélés lehetetlen ebben a rendszerben.
Szerintem itt az ideje, hogy újra feltaláljuk a kereket, és kitaláljuk,
hogyan tudunk valóban fennmaradni, nem csak mint faj,
hanem mint egy bolygó, mert kifutunk az időből.
"(Narrátor) Azzal, hogy egyes személyeket vagy egyes vállalatokat hibáztatunk,
nem érintjük a problémák alapvető okait.
A társadalmi-gazdasági rendszerünk struktúrájában mindenki
csak a saját szükségletei kielégítéséért küzd,
ami egy fosztogató, versengő környezetet hoz létre.
Ha ezekre a monumentális problémákra a megoldást
a mai társadalmunk keretei között keressük, csak átmeneti toldás-foldás lehet az eredmény,
ami csat elnyújtja gyorsan elavulttá váló rendszerünk haldoklását.
(Narrátor) Sorozatunk következő részében megvizsgálunk néhány lehetőséget
az automatika, a tudomány
és a fenntartható energia terén.
A Venus Project pedig bemutat egy innovatív társadalmi tervet.
Elsődleges szempontja az emberek jóléte,
magas életszínvonalat biztosítana mindenki számára,
és közben megóvná a bolygó ökoszisztémáját.
Elmagyarázunk és szemléltetünk számos javaslatot:
teljes városrendszereket,
csatornákat, amelyek a többlet tengervizet
tengerszint alatt fekvő sivatagokba vezetik,
tengeri városokat, az óceáni élettér hasznosítására,
és a társadalom globális újratervezésének további izgalmas forgatókönyveit.
Folytatása következik
Fordítás: Linguistic Team International http://forum.linguisticteam.org